RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 954/2006
af 27. juni 2006
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Kroatien, Rumænien, Rusland og Ukraine, om ophævelse af forordning (EF) nr. 2320/97 og (EF) nr. 348/2000, om afslutning af interims- og udløbsundersøgelserne af antidumpingtolden på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Rusland og Rumænien samt om afslutning af interimsundersøgelserne af antidumpingtolden på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Rusland og Rumænien og i Kroatien og Ukraine
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 8, artikel 9 og artikel 11, stk. 2 og 3,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
Den 31. marts 2005 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af visse sømløse rør af jern eller stål (»udvidet varedækning«) med oprindelse i Kroatien, Rumænien, Rusland og Ukraine og om indledning af to interimsundersøgelser af antidumpingtolden på importen af sømløse rør af jern eller ulegeret stål (»oprindelig varedækning«) med oprindelse i bl.a. Rusland og Rumænien og i Kroatien og Ukraine.
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt efter, at Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union (»klageren«) på vegne af et større antal producenter, som i dette tilfælde tegner sig for mere end 50 % af den samlede EF-produktion af varerne omfattet af den udvidede varedækning, den 14. februar 2005 havde indgivet en klage. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare, og at dumpingen forvoldte væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
(3)
Interimsundersøgelserne blev indledt af Kommissionen på dens eget initiativ i henhold til artikel 11, stk. 3, i grundforordningen, for at muliggøre en eventuel nødvendig ændring eller ophævelse af de endelige antidumpingforanstaltninger på importen af varer omfattet af den oprindelige varedækning fra bl.a. Kroatien, Rumænien, Rusland og Ukraine (»de endelige foranstaltninger«), der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 2320/97 (3) og (EF) nr. 348/2000 (4). Der kan blive behov for en ændring eller ophævelse, hvis det fastslås, at der skal indføres foranstaltninger for den udvidede varedækning, fordi de varer, for hvilke der indførtes foranstaltninger ved forordning (EF) nr. 2320/97 og (EF) nr. 348/2000, er omfattet af den udvidede varedækning.
1.2. Foranstaltninger, der gælder for den oprindelige varedækning
(4)
Ved forordning (EF) nr. 2320/97 blev der indført antidumpingtold på importen af varer omfattet af den oprindelige varedækning med oprindelse i bl.a. Rumænien og Rusland. Ved Kommissionens afgørelse 97/790/EF (5) og 2000/70/EF (6) blev der godtaget tilsagn fra eksportører i bl.a. Rumænien og Rusland. Ved Rådets forordning (EF) nr. 1322/2004 (7) blev det af forsigtighedsgrunde besluttet ikke længere at anvende de gældende foranstaltninger for import af varer omfattet af den oprindelige varedækning med oprindelse i Rumænien og Rusland på grund af visse fællesskabsproducenters konkurrencebegrænsende adfærd tidligere jf. betragtning 9 ff. i nævnte forordning. I nævnte forordnings betragtning 20 bekræftes det, at de interims- og udløbsundersøgelser, der blev indledt i november 2002 (8), skulle fortsætte, indtil der blev forelagt nye resultater, som ville muliggøre en vurdering af det fremtidige forløb på grundlag af nye data, som tydeligt ikke ville være påvirket af den konkurrencebegrænsende adfærd.
(5)
Efter en fornyet undersøgelse, som blev gennemført i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 258/2005 (9) de endelige foranstaltninger, der blev indført ved forordning (EF) nr. 348/2000, ophævede den mulighed for fritagelse fra tolden, som artikel 2 i nævnte forordning indeholder bestemmelser om, og indførte en antidumpingtold på 38,8 % på import af varer omfattet af den oprindelige varedækning fra Kroatien samt en antidumpingtold på 64,1 % på import af varer omfattet af den oprindelige varedækning fra Ukraine med undtagelse af import fra Dnepropetrovsk Tube Works (»DTW«), som er pålagt en antidumpingtold på 51,9 %.
(6)
Ved afgørelse 2005/133/EF (10) suspenderede Kommissionen delvist de endelige foranstaltninger for en periode på ni måneder med virkning fra 18. februar 2005. Den delvise suspension blev ved Rådets forordning (EF) nr. 1866/2005 (11) forlænget med en periode på yderligere et år. Den gældende told er således den told, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 348/2000, dvs. 23 % for Kroatien og 38,5 % for Ukraine.
1.3. Midlertidige foranstaltninger
(7)
I betragtning af behovet for yderligere at analysere visse aspekter af undersøgelsen og også på grund af forbindelsen med de i afsnit 1.2. nævnte interims- og udløbsundersøgelser blev det besluttet at fortsætte undersøgelsen uden at indføre midlertidige foranstaltninger.
1.4. Parter, som er berørt af proceduren
(8)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter i Kroatien, Rumænien, Rusland og Ukraine, de importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger heraf, som den vidste var berørt af sagen, og repræsentanterne for de pågældende eksportlande samt de klagende EF-producenter og andre kendte EF-producenter om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen af proceduren.
(9)
Med henvisning til det store antal russiske og ukrainske eksporterende producenter, som var opført i klagen, det store antal EF-importører af den pågældende vare og det store antal EF-producenter, som støttede klagen, skulle der i henhold til indledningsmeddelelsen af proceduren udtages stikprøver for at fastlægge dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17.
(10)
For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i så tilfælde at udtage en stikprøve, blev alle russiske og ukrainske eksporterende producenter, EF-importører og EF-producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og, som angivet i indledningsmeddelelsen, at fremlægge grundlæggende oplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1. januar 2004 til 31. december 2004).
1.4.1. Stikprøve af eksportører og producenter
(11)
Efter en gennemgang af de oplysninger, som de russiske og ukrainske eksporterende producenter havde fremlagt, og med henvisning til, at i begge lande tilhører størstedelen af selskaberne store producentsammenslutninger, blev det besluttet, at der ikke var behov for stikprøveudtagning i Rusland og Ukraine.
1.4.2. Stikprøve af EF-erhvervsgrenen og EF-importørerne
(12)
Vedrørende EF-producenterne besluttede Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 17, at stikprøven skulle udtages af EF-producenternes største produktions- og salgsmængder, som kunne anses for at være repræsentative, og som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. På grundlag af EF-producenternes oplysninger udvalgte Kommissionen fem selskaber i fire medlemsstater. En af de EF-producenter, der oprindeligt blev udvalgt til stikprøven, ønskede efterfølgende ikke at samarbejde og blev erstattet med en anden EF-producent. Hvad angår produktionsmængde, tegnede de fem selskaber, der var omfattet af stikprøven, sig tilsammen for 49 % af den samlede EF-produktion. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev de berørte parter konsulteret og gjorde ikke indsigelse. Derudover blev de øvrige EF-producenter anmodet om at forelægge visse generelle data til brug ved skadesvurderingen. Med henvisning til begrænsede antal svar fra importørerne blev det besluttet, at det var unødvendigt at tage stikprøver af importørerne.
1.5. Markedsøkonomisk behandling/ansøgningsskemaer vedrørende individuel behandling
(13)
For at give eksporterende producenter i Ukraine mulighed for at fremsætte krav om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen formularer til de ukrainske eksporterende producenter, som den vidste var berørt af sagen. Tre sammenslutninger af eksporterende producenter og de dermed forretningsmæssigt forbundne selskaber returnerede formularen med krav om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis det som led i undersøgelsen blev fastslået, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling.
1.6. Spørgeskemaer
(14)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og til alle andre selskaber, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra tre rumænske eksporterende producenter samt to dermed forretningsmæssigt forbundne selskaber, to sammenslutninger af russiske eksporterende producenter med fem dermed forretningsmæssigt forbundne selskaber, hvoraf tre var hjemmehørende i Fællesskabet, og tre sammenslutninger af ukrainske eksporterende producenter og de dermed forretningsmæssigt forbundne selskaber. Der blev også modtaget besvarelser fra fem EF-producenter. Selv om seks importører besvarede stikprøveskemaet, var der kun tre af dem, der samarbejdede ved at indsende en fuldstændig besvarelse af spørgeskemaet. En anden importør indvilligede i at få foretaget et kontrolbesøg, selv om pågældende importør ikke havde besvaret spørgeskemaet.
(15)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:
EF-producenter
-
Dalmine S.p.A., Bergamo, Italien
-
Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Tyskland
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spanien
-
Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Frankrig
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland
Eksporterende producenter i Rumænien
-
S.C. T.M.K. - Artrom S.A., Slatina
-
S.C. Silcotub S.A., Zalau
-
S.C. Mittal Steel Roman S.A., Roman
Eksporterende producenter i Rusland
-
Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company (»Volzhsky«), Volzhsky
-
Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works (»Tagmet«), Taganrog
-
Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (»Pervouralsky«), Pervouralsk
-
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant (»Chelyabinsk«), Chelyabinsk
Forretningsmæssigt forbundet selskab i Rusland
-
CJSC Trade House TMK, Moskva
Eksporterende producenter i Ukraine
-
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, Nikopol
-
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist (Yutist), Nikopol
-
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (DTW), Dnepropetrovsk
-
OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnepropetrovsk
Forretningsmæssigt forbundet handelsselskab i Ukraine
-
SPIG Interpipe, Dnepropetrovsk, forbundet med NTRP og Niko Tube
Forretningsmæssigt forbundet handelsselskab i Schweiz
-
SEPCO S.A., Lugano, forbundet med NTRP og Niko Tube
Forretningsmæssigt forbundet importør
-
Sinara Handel GmbH, Köln, forbundet med Artrom
Ikke-forretningsmæssigt forbundne importører
-
Thyssen Krupp Energostal S.A., Torun, Polen
-
Assotubi S.P.A., Cesena, Italien
-
Bandini Sider S.R.L., Imola, Italien.
1.7. Undersøgelsesperiode
(16)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2004 til 31. december 2004 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2001 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Pågældende vare
(17)
Den pågældende vare er visse sømløse rør af jern eller stål, med cirkulært tværsnit, med udvendig diameter på 406,4 mm og med en kulstofværdi på 0,86 og derunder ifølge formler og kemiske analyser foretaget af International Institute of Welding. Den pågældende vare er for nærværende tariferet under KN-kode ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 og ex 7304 59 93 (12) (Taric-kode 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 og 7304599320).
(18)
Den pågældende vare har mange anvendelsesmuligheder og anvendes f.eks. som ledningsrør til transport af væsker, til indfatning af byggegruber i bygge- og anlægssektoren, til mekaniske formål, til gasrør, kedelrør og OCTG-rør (oil and country tubular goods), som bruges ved boring og afskærmning og som ledninger i olieindustrien.
(19)
De sømløse rør, som brugerne får leveret, kan være meget forskellige. De kan f.eks. være galvaniserede, have gevind, leveres uden forudgående varmebehandling, have særlige ender og forskellige tværsnit og være tilskåret. Der findes ingen almindelige standardstørrelser for rørene, hvilket forklarer, hvorfor de fleste sømløse rør fremstilles efter kundernes ønsker. Sømløse rør sammenføjes normalt ved hjælp af svejsning. I visse tilfælde kan de dog sammenføjes ved hjælp af deres gevind eller bruges alene, på trods af at de kan sammensvejses. Undersøgelsen viste, at alle sømløse rør har de samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål.
(20)
En række af de berørte parter gjorde indsigelse med definitionen af varedækningen i forbindelse med denne procedure. For det første påstod en række af de berørte parter, at visse varetyper, som er omfattet af varebeskrivelsen, har forskellige grundlæggende mekaniske og kemiske egenskaber (jf. betragtning 21 til 26). For det andet blev der i en lang række tilfælde sat spørgsmålstegn ved svejsbarhedskriteriet og kulstofværdigrænsen, som hænger sammen (jf. betragtning 27 til 36). Ydermere anmodede en af parterne om, at såkaldte »certificerede sømløse rør« blev undtaget fra varedækningen (jf. betragtning 37).
(21)
Det blev påstået, at visse produkttyper omfattet af varebeskrivelsen, dvs. OCTG-rør og gasrør, har forskellige grundlæggende mekaniske og kemiske egenskaber og endelige anvendelsesformål i forhold til andre sømløse rør og derfor ikke ville være indbyrdes ombyttelige.
(22)
Den vare, som er blevet defineret, omfatter forskellige varetyper. Varetyper inden for forskellige segmenter (herunder nederste og øverste ende af varesortimentet) vil dog blive betragtes som en enkelt vare, hvis der ikke er en klar skillelinje mellem de forskellige segmenter, dvs. hvis der i visse tilfælde er tale om overlapning og konkurrence mellem nabosegmenter. Dette er tilfældet i forbindelse med denne procedure, da der blev forelagt dokumentation for, at de legerede og de ulegerede rør, der var genstand for undersøgelsen, kunne have samme endelige anvendelsesformål, og fordi der ikke findes klare skillelinjer inden for hverken kategorien af ulegerede rør eller kategorien af legerede rør.
(23)
Hvad angår OCTG- og gasrør, viste undersøgelsen, at de bl.a. har kemiske egenskaber, der kan sammenlignes med de øvrige sømløse rørs egenskaber, da de ligger inden for kulstofværdigrænsen på 0,86. Derudover har de samme grundlæggende egenskaber som de øvrige varetyper, herunder f.eks. udvendig diameter og vægtykkelse.
(24)
Hvad angår OCTG- og gasrørenes endelige anvendelsesformål, hævdede visse eksporterende producenter, at OCTG- og gasrør havde forskellige anvendelsesformål og ikke ville være indbyrdes ombyttelige med de øvrige typer af sømløse rør. I den forbindelse blev det konstateret, at OCTG-rør med lige ender, som på nuværende tidspunkt tariferes under KN-kode 7304 21 00 og anvendes i bygge- og anlægssektoren, er indbyrdes ombyttelige med andre rør af ulegeret stål, som på nuværende tidspunkt tariferes under KN-kode 7304 39 58. Der er således i det mindste tale om delvis overlapning med hensyn til det endelige anvendelsesformål for forskellige typer af sømløse rør.
(25)
På grundlag af ovenstående afvises påstanden om, at henholdsvis OCTG- og gasrør og andre typer af sømløse rør ikke er indbyrdes ombyttelige.
(26)
En anden eksporterende producent hævdede, at kulstofværdien ikke var en kemisk egenskab ved varen, da den ikke er direkte forbundet med den kemiske sammensætning af et sømløst rør, men en funktion heraf. Det er ganske vist sandt, at kulstofværdien er et resultat af formlen, men formlen er direkte forbundet med varens kemiske sammensætning, og den muliggør en sammenligning af forskellige stålkvaliteter, hvad angår svejsbarhed. Kulstofværdien er ikke forbundet med nogle af stålets tekniske eller mekaniske egenskaber og afhænger udelukkende af dets kemiske sammensætning. På dette grundlag anses kulstofværdien som en kemisk egenskab ved varen, og denne påstand blev afvist.
(27)
Visse parter hævdede, at kriteriet vedrørende svejsbarhed som sådan var irrelevant for den pågældende vare, da det hævdes, at en betydelig del af varerne omfattet af varedækningen (rør med gevind og OCTG-rør) aldrig bliver svejset. Det blev derfor gjort gældende, at når svejsbarhed anvendes som kriterium, bliver forskellige varer kunstigt betragtet som en enkelt vare.
(28)
For det første bør det bemærkes, at svejsbarhed rent faktisk er en kemisk og teknisk egenskab (da den afhænger af den kemiske sammensætning af stålet og er afgørende for svejsbarheden), der er fælles for alle sømløse rør. Da de fleste sømløse rør sammenføjes ved hjælp af svejsning, er det et element, som er af afgørende betydning for definitionen af varen. For det andet, og hvad angår rør med gevind og OCTG-rør, som muligvis ikke svejses normalt, viste undersøgelsen, at de ikke desto mindre kan svejses og således altså har samme grundlæggende kemiske og tekniske egenskaber. Derudover kan det ikke udelukkes, at sømløse rør med gevind eller til gevindskæring samt OCTG-rør ændres til svejsbare rør ved en simpel ændring. Navnlig hvad angår OCTG-rør foreligger der dokumentation for, at det samme rør kan klassificeres under to forskellige kategorier (og endog KN-koder) alene afhængigt af dets endelige anvendelsesformål, dvs. anvendelse i enten bygge- og anlægssektoren eller i olieindustrien. Sluttelig kunne det konstateres, at en del af importen fra de pågældende lande, som var blevet tariferet som OCTG-rør, ikke var blevet anvendt i olie- eller gassektoren.
(29)
En eksportør gjorde gældende, at i henhold til europæiske normer kan kun én stålkvalitet anvendes til rør til gevindskæring, og at der således kan skelnes mellem disse varer og andre sømløse rør. Analysen af de forskellige normer, der findes for navnlig OCTG-rør, har dog vist, at der ikke kun findes én stålkvalitet, der kan anvendes til fremstilling af rør til gevindskæring.
(30)
På grundlag af ovenstående betragtes sømløse rørs svejsbarhed som et passende kriterium for fastlæggelse af varedækningen. Argumentet om, at den foreslåede definition af varen kunstigt samler forskellige varer i én kategori, afvises derfor.
(31)
Det blev hævdet, at brugen af kulstofværdigrænsen ikke var et kriterium, som muliggør definition af varedækningen, da det ikke er et kriterium, som er egnet til fastlæggelse af svejsbarheden af de forskellige typer af sømløse rør.
(32)
Undersøgelsen viste, at kulstofværdien rent faktisk er en indikator, som hænger direkte sammen med både stålets kemiske sammensætning og dets svejsbarhed. En høj kulstofværdi betyder ikke kun, at stålet indeholder mere kul og/eller flere legeringer, men også at det er vanskeligere at svejse det. På den anden side betyder en lavere kulstofværdi, at stålet indeholder mindre kul og/eller færre legeringer, og også at det er lettere at svejse det. Med andre ord kræver forskellige kulstofværdier forskellige svejseforhold. Stål med en kulstofværdi på 0,86 kræver rent faktisk særlige svejseforhold og svejses derfor normalt ikke. Da kulstofværdien er en indikator for svejsbarheden, blev kulstofværdigrænsen således betragtet som et relevant kriterium for fastlæggelse af varedækningen.
(33)
En eksporterende producent hævdede, at kulstofværdien kun var en af mange af stålets kemiske, tekniske og mekaniske egenskaber, og at den derfor ikke alene kunne anvendes til definition af varedækningen. Det skal i den forbindelse bemærkes, at kulstofværdien betragtes som et passende kriterium for fastlæggelse af varedækningen. Som varedefinitionen viser, er kulstofværdien ydermere ikke det eneste kriterium, der anvendes. Sidst men ikke mindst blev varetypernes sammenlignelighed vurderet på et mere detaljeret grundlag, hvor der blev taget hensyn til varens forskellige egenskaber (f.eks. dimensioner og varmebehandling).
(34)
Derudover påstod en række berørte parter, at kulstofværdigrænsen på 0,86 blev fastsat tilfældigt, da grænsen for, hvornår det er let at svejse stålet, er lavere end 0,86. Kulstofværdien på 0,86 hænger ikke sammen med, hvorvidt det er let at svejse stålet. De klagende producenter i EF-erhvervsgrenen påstod og dokumenterede, at det er den højeste kulstofværdi for ulegeret stål, der kan anvendes til sømløse rør i henhold til de europæiske normer.
(35)
Det konkluderes derfor, at både brugen af kulstofværdien og den grænse på 0,86, der er blevet fastlagt, indbefatter en række varer, der kan betragtes som en enkelt vare, om end f.eks. rustfrit stål eller rør med kuglelejer, som har kulstofværdier på over 0,86, dog udelukkes fra definitionen.
(36)
På grundlag af ovenstående blev den kulstofværdigrænse, som ansøgeren havde foreslået, bevaret i definitionen af den pågældende vare.
(37)
En af importørerne i Fællesskabet hævdede, at såkaldte »certificerede« sømløse rør ikke burde være omfattet af varedækningen. Disse sømløse rør fremstilles efter en certificeret procedure, som er godkendt af det italienske ministerium for offentlige arbejder, og de anvendes ved forstærkningsarbejde i forbindelse med bygge- og anlægsprojekter i Italien. Det blev dog fastslået, at alle typer af den pågældende vare, herunder certificerede sømløse rør, havde de samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål. Der blev ikke fundet dokumentation for, at disse certificerede rør skulle være en anden vare og derfor burde udelukkes fra foranstaltningernes anvendelsesområde (heller ikke det pågældende selskab forelagde en sådan dokumentation). Selskabets påstand måtte derfor afvises.
(38)
På grundlag af ovenstående blev det konkluderet, at alle sømløse rør, uanset de forskellige mulige varetyper, udgør en og samme vare, for så vidt angår denne procedure, fordi de har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål.
2.2. Samme vare
(39)
Den vare, der eksporteres til Fællesskabet fra Kroatien, Rumænien, Rusland og Ukraine, og den vare der fremstilles og sælges på disse landes hjemmemarkeder, samt den vare, der fremstilles og sælges i Fællesskabet af EF-producenterne fandtes at have samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål og anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Generel metode
(40)
Den i det efterfølgende beskrevne generelle metode er blevet anvendt på alle samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kroatien, Rumænien og Rusland og på de samarbejdsvillige ukrainske eksporterende producenter, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. Ved fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping for hvert af de pågældende lande beskrives derfor kun, hvad der er specifikt for det pågældende eksporterende land.
3.1.1. Normal værdi
(41)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev det først for hver enkelt af de samarbejdsvillige eksporterende producenter undersøgt, om deres hjemmemarkedssalg af den pågældende vare var repræsentativt, dvs. om dette salg samlet set udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg til Fællesskabet. Kommissionen identificerede efterfølgende de typer af den pågældende vare, som solgtes på hjemmemarkedet af selskaber med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.
(42)
For hver type, der solgtes af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet og fandtes at være direkte sammenlignelige med den type af den pågældende vare, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet, blev det fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt type af den pågældende vare blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende type, der solgtes på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, udgjorde mindst 5 % af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige type af den pågældende vare, der eksporteredes til Fællesskabet.
(43)
Det blev derefter undersøgt, om hjemmemarkedssalget i repræsentative mængder af hver varetype kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4, idet andelen af det rentable salg af den pågældende varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet blev fastsat.
(44)
I tilfælde, hvor den mængde af den relevante varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde for den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type svarede til eller lå over produktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet, der havde fundet sted i undersøgelsesperioden, uanset om disse havde været rentable eller ej. I tilfælde, hvor det rentable salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet som et vejet gennemsnit af det rentable salg af den pågældende type, forudsat at dette udgjorde 10 % eller derover af den samlede salgsmængde af den pågældende type. I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en hvilken som helst af varetyperne udgjorde mindre end 10 % af det samlede salg, fandt Kommissionen, at denne bestemte type solgtes i utilstrækkelige mængder til, at hjemmemarkedsprisen kunne give et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi.
(45)
Hvis hjemmemarkedsprisen for en bestemt type, der blev solgt af en eksporterende producent, ikke kunne anvendes til at fastsætte den normale værdi, måtte der anvendes en anden metode. I denne forbindelse benyttede Kommissionen en beregnet normal værdi. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev den normale værdi beregnet ved til eksportørens produktionsomkostninger til de eksporterede typer at lægge, om nødvendigt med justeringer, en rimelig procentdel for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) samt en rimelig fortjenstmargen. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, var procentdelen for SA&G og fortjenstmargenen baseret på de gennemsnitlige SA&G og fortjenstmargenen ved salget af samme vare i normal handel.
3.1.2. Eksportpris
(46)
I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, altså på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
(47)
Hvis eksportsalget havde fundet sted gennem en forretningsmæssigt forbundet importør, beregnedes eksportprisen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, på grundlag af den pris, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber, justeret for alle omkostninger mellem import og videresalg samt en rimelig margen for SA&G og fortjeneste. I denne forbindelse benyttedes de forretningsmæssigt forbundne importørers egne SA&G-omkostninger. Fortjenstmargenen blev fastsat på grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige ikke-forretningsmæssigt forbundne importører havde forelagt.
3.1.3. Sammenligning
(48)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget hensigtsmæssige justeringer i alle de tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, nøjagtige og dokumenterede.
3.1.4. Dumpingmargen for de undersøgte selskaber
(49)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev det vejede gennemsnit af den normale værdi for hver eksporterende producent sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportpriserne for hver enkelt varetype.
(50)
For de eksporterende producenter, der var forretningsmæssigt forbundne selskaber, blev der beregnet en vægtet dumpingmargen i henhold til Kommissionens faste praksis for forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter.
3.1.5. Restdumpingmargen
(51)
For ikke-samarbejdsvillige selskaber blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 fastsat en restdumpingmargen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.
3.2. Kroatien
3.2.1. Manglende samarbejdsvilje fra den kroatiske eksportørs side
(52)
Den eneste producent i Kroatien, Mechel Željezara Ltd., trådte i likvidation i efteråret 2004. Den kroatiske privatiseringsfond, en statslig institution med ansvar for privatiseringsprocessen i Kroatien, oprettede i stedet en ny retlig enhed ved navn Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o. (»VCS«).
(53)
VCS meddelte Kommissionen, at selskabet ikke kunne samarbejde i forbindelse med denne undersøgelse, da den retlige enhed, der var forløberen til VCS, formelt var ophørt med at eksistere, og produktionen af sømløse rør var blevet stoppet i juli 2004. Ifølge selskabet selv havde det ikke tilladelse til at offentliggøre handels-, regnskabs- eller produktionsdata, som de tidligere ejere ligger inde med. Da det således var umuligt at fastlægge dumpingmargenen på grundlag af selskabets egne data, blev den i henhold til grundforordningens artikel 18 beregnet på grundlag af de til rådighed værende oplysninger.
(54)
Af de oplysninger, der blev forelagt, fremgår det, at VCS genoptog produktionen af sømløse rør i juni 2005. Selskabet kan indgive anmodning om en interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.
3.2.2. Normal værdi
(55)
Da der ikke forelå andre oplysninger, blev den normale værdi beregnet på grundlag af de foreliggende oplysninger, dvs. oplysningerne i klagen.
3.2.3. Eksportpris
(56)
Eksportprisen blev beregnet på grundlag af Eurostat-data for undersøgelsesperioden.
3.2.4. Sammenligning
(57)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, blev der foretaget justeringer af eksportprisen for omkostninger til transport, forsikring og provision på grundlag af oplysningerne i klagen.
3.2.5. Dumpingmargen
(58)
Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør dumpingmargenen følgende:
Selskab
Dumpingmargen
Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o.
29,8 %
(59)
Da VCS er den eneste producent af den pågældende vare i Kroatien, blev restdumpingmargenen fastsat til samme niveau.
3.3. Rumænien
(60)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra tre eksporterende producenter, hvoraf to er forretningsmæssigt forbundne importører af den pågældende vare i Fællesskabet.
3.3.1. Normal værdi
(61)
Alle tre eksporterende producenters samlede salg på hjemmemarkedet af den samme vare var repræsentativt, jf. betragtning 41. For størstedelen af varetyperne blev den normale værdi beregnet på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales i normal handel af uafhængige kunder i Rumænien. For visse varetyper var salget på hjemmemarkedet dog utilstrækkeligt til at blive betragtet som repræsentativt, eller det blev ikke foretaget i normal handel, og den normale værdi blev derfor beregnet som beskrevet i betragtning 45.
3.3.2. Eksportpris
(62)
Størstedelen af det salg, som en af de eksporterende producenter havde i Fællesskabet i undersøgelsesperioden, var til to forretningsmæssigt forbundne importører. Eksportprisen blev derfor beregnet som beskrevet i betragtning 46.
(63)
Denne eksportør gjorde indsigelser mod Kommissionens beregning og påstod, at den fortjenstmargen, der blev brugt, var for høj. Eksportøren fremførte, at den fortjenstmargen, der var blevet beregnet på grundlag af de tal, som de tre samarbejdsvillige ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet havde forelagt, ikke var repræsentative, da eksportøren aldrig solgte varer til disse selskaber. Eksportøren gjorde ydermere gældende, at de tre selskaber var større end de importører, som eksportøren solgte sine varer til, at der blev anvendt en lavere fortjenstmargen i forbindelse med sidste undersøgelse, og at de to forretningsmæssigt forbundne importørers faktiske fortjeneste var lavere end den gennemsnitlige fortjenstmargen, som Kommissionen anvendte.
(64)
I den forbindelse bør det bemærkes, at det, hvor det kan retfærdiggøres, er institutionernes faste praksis at anvende de ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers vejede gennemsnitlige fortjeneste til den justering, som grundforordningens artikel 2, stk. 9, indeholder bestemmelser om. Hvorvidt eksportøren rent faktisk solgte sine varer til disse selskaber, er irrelevant for fastlæggelsen af en rimelig fortjenstmargen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9. Ydermere blev der ikke forelagt dokumentation for, hvordan importørernes størrelse påvirker deres fortjenstmargen. På grund af forholdet mellem eksportørerne og deres forretningsmæssigt forbundne importører kan de forretningsmæssigt forbundne importørers fortjeneste sluttelig ikke anvendes som grundlag eller reference i denne sammenhæng, fordi størrelsen af den forretningsmæssigt forbundne importørs fortjeneste vil afhænge af afregningspriserne mellem de forbundne parter. Denne påstand blev derfor afvist.
(65)
En betydelig del af en anden eksporterende producents eksportsalg til Fællesskabet var til to selskaber, hvoraf den ene var forretningsmæssigt forbundet med eksportøren, og den anden havde været forretningsmæssigt forbundet med denne i en del af undersøgelsesperioden. Sidstnævnte samarbejdede ikke i forbindelse med undersøgelsen, og Kommissionen fik således ikke oplyst selskabets videresalgspris for uafhængige kunder i Fællesskabet. De eneste eksportpriser, der var til rådighed for disse transaktioner med den forretningsmæssigt forbundne importør, som havde været forbundet med eksportøren i en del af undersøgelsesperioden, var de priser, der var blevet aftalt mellem eksportøren og dennes forretningsmæssigt forbundne importør. Det blev fastslået, at disse priser svarede til almindelige markedspriser. En prissammenligning mellem den periode, hvor de to selskaber var forretningsmæssigt forbundet, og den periode, hvor de ikke længere var forretningsmæssigt forbundet, viste, at der ikke var nogen betydelige forskelle mellem enhedspriserne. Derudover blev priserne ved salg til denne forretningsmæssigt forbundne importør sammenlignet med priserne ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i Fællesskabet, og der blev konstateret overensstemmelse mellem dem. For disse transaktioners vedkommende blev eksportprisen således baseret på den rumænske eksporterende producents pris ved salg til dennes forretningsmæssigt forbundne handelsselskab.
(66)
Hvad angår transaktionerne med det andet forretningsmæssigt forbundne selskab, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev det konstateret, at den pågældende vare blev yderligere forarbejdet af det forretningsmæssigt forbundne selskab før videresalg i Fællesskabet. I det tilfælde var det umuligt at fastlægge en videresalgspris for den pågældende vare ved salg til en uafhængig kunde i Fællesskabet. Der blev dog fundet tilstrækkelig dokumentation for, at afregningspriserne mellem den rumænske eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne selskab i Fællesskabet kunne betragtes som almindelige markedspriser, under forudsætning af at der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), nr. i), blev foretaget en justering for forskelle i handelsled for disse Original Equipment Manufacturer (OEM) - salg. Der blev rent faktisk foretaget en sammenligning mellem priserne for alle modellerne ved salg til henholdsvis den forretningsmæssigt forbundne importør og til ikke-forretningsmæssigt forbundne importører. Eksportprisen blev derfor baseret på afregningsprisen.
(67)
Det fremgik af undersøgelsen, at den tredje eksporterende producents eksportsalg fandt sted direkte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i Fællesskabet. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de eksportpriser, der faktisk betaltes eller skulle betales for den pågældende vare ved salg til den første uafhængige kunde i Fællesskabet, jf. betragtning 46.
(68)
Denne eksporterende producent anmodede om, at en del af salget af den pågældende vare til Fællesskabet blev udelukket fra dumpingberegningen, fordi produktionen af visse modeller af sømløse rør var blevet stoppet i løbet af undersøgelsesperioden. Som forklaret ovenfor er det dog institutionens normale praksis at tage hensyn til hele salget af den pågældende vare til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter i den vejede gennemsnitlige eksportpris. Det bør også bemærkes, at salget af disse typer af den pågældende vare fandt sted i betydelige mængder i løbet af undersøgelsesperioden, og at det ydermere blev konstateret, at produktionsanlæggene til disse typer af sømløse rør ikke var blevet fjernet og kunne tages i brug igen i fremtiden. Anmodningen blev derfor afvist.
3.3.3. Sammenligning
(69)
Justeringer blev i de fornødne tilfælde foretaget i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, for forskelle i mængder, transport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, kreditomkostninger, provision og forskelle med hensyn til handelsled.
(70)
En eksporterende producent krævede justeringer for forskelle med hensyn til handelsled, for ekstra udgifter til logistik, som angiveligt var opstået i forbindelse med salg på hjemmemarkedet og ikke i forbindelse med eksportsalg, og for forskelle i mængder. Eksportøren begrundede dog ikke kravene, og undersøgelsen viste heller ikke på anden måde, at kravene var berettigede. De blev derfor afvist. Påstanden vedrørende forskelle i mængder blev delvist afvist, for så vidt det beløb, påstanden vedrørte, ikke kunne begrundes ved hjælp af den dokumentation, der blev indsamlet på stedet, og oplysningerne i den eksporterende producents besvarelse af spørgeskemaet.
(71)
En anden eksporterende producent krævede justeringer for forskelle med hensyn til inflation, valutaomregning, handelsled og indirekte salgsudgifter.
(72)
Hvad angår kravet om justering for inflation, bør det bemærkes, at inflationsraten i Rumænien var på 10,8 % i undersøgelsesperioden, hvilket er langt fra hyperinflation. Da det ikke blev fundet, at prissammenligneligheden var blevet påvirket, blev kravet afvist. Eksportøren gjorde indsigelser mod denne konklusion og gentog sit krav om en justering. Der blev dog ikke forelagt nye argumenter eller dokumentation, der gendrev den foreløbige konklusion, og det bekræftes, at kravet afvises. Det bør også bemærkes, at muligheden for en kvartårlig vurdering blev foreslået, men forslaget blev dog afvist af eksportøren.
(73)
Hvad angår valutaomregning, krævede den eksporterende producent, at denne burde indrømmes 60 dage til at justere sine priser, så de afspejler bevægelserne i vekselkurserne i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra j). Det blev fundet, at denne bestemmelse ikke kunne anvendes i dette tilfælde, da der ikke blev fundet dokumentation for vedvarende bevægelser i de relevante vekselkurser i undersøgelsesperioden, men derimod kun små udsving af mindre betydning. Dette krav måtte derfor afvises, og valutaomregningen var i alle tilfælde baseret på kursen på fakturadatoen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra j).
(74)
Hvad angår kravet vedrørende forskelle i handelsled, viste undersøgelsen, at for visse kategorier af kunder, på hvis vegne kravet blev fremsat, fandtes der vedvarende og klare forskelle i funktionerne og priserne i det led, som den eksporterende producents krav vedrørte. Kravet blev derfor accepteret, for så vidt angår de kategorier af kunder, for hvilke forskellene kunne påvises, og kun delvist accepteret, for så vidt angår de øvrige kategorier af kunder, for hvilke det blev fundet, at forskellen var mindre end påstået af den eksporterende producent. I sidstnævnte tilfælde var beregningen af justeringen baseret på dokumentation indsamlet hos den eksporterende producent.
(75)
Hvad angår påstanden om forskel i de indirekte salgsudgifter, blev det ikke fundet relevant i forbindelse med justeringer, der blev indrømmet for forskelle i handelsled, og den blev derfor afvist.
(76)
Efter en række bemærkninger fra eksportørerne blev en række skrive- eller regnefejl ydermere rettet, og dumpingmargenerne blev derefter beregnet på ny.
3.3.4. Dumpingmargen
(77)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen viste, at der forekom dumping. Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør dumpingmargenerne følgende:
Selskab
Dumpingmargen
S.C. T.M.K. - Artrom S.A.
17,8 %
S.C. Mittal Steel Roman S.A.
17,7 %
S.C. Silcotub S.A.
11,7 %
(78)
Da graden af samarbejdsvilje var høj (mere end 80 % af eksporten af den pågældende vare fra Rumænien til Fællesskabet), og der ikke var grund til at antage, at nogen af de eksporterende producenter valgte ikke at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, blev restdumpingmargenen for alle øvrige eksportører i Rumænien fastsat til samme niveau som for den samarbejdsvillige eksporterende producent, S.C. T.M.K. - Artrom S.A., dvs. 17,8 %.
3.4. Rusland
(79)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra to grupper af eksporterende producenter. Den ene af dem består af fire producenter og fem forretningsmæssigt forbundne selskaber (»TMK Group«), og den anden består af to producenter (»Pervouralsky and Chelyabinsk«).
3.4.1. Manglende samarbejdsvilje fra TMK Group's side
(80)
Alle fire producenters og de fem forretningsmæssigt forbundne selskabers besvarelser af spørgeskemaet var i betydelig grad mangelfulde og præget af inkonsekvens, og når der ses bort fra to af de forretningsmæssigt forbundne selskaber, fremsendte ingen af dem besvarelser inden for den frist, der var fastsat.
(81)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos to af de fire producenter og hos et forretningsmæssigt forbundet selskab i Rusland, men disse afslørede yderligere svagheder med hensyn til besvarelserne af spørgeskemaet. Hvad angår de to producenter, der blev aflagt kontrolbesøg, kunne der ikke fastsættes nogen pålidelig normal værdi og eksportpriser, fordi listerne over både salget på hjemmemarkedet og eksportsalget var meget mangelfulde; værdier og mængder svarede ikke til fakturaerne, og det blev konstateret, at varekontrolnumrene var fejlagtige. Ydermere kunne der ikke opnås adgang til pålidelige oplysninger om produktionsomkostningerne.
(82)
På baggrund af de to besøgte producenters helt igennem utilfredsstillende samarbejde, de meget mangelfulde besvarelser af spørgeskemaet fra de to øvrige producenter i gruppen, navnlig det forhold at en af producenterne ikke forelagde nogen salgslister, og at Kommissionens mangelskrivelse ikke blev besvaret inden for fristen, blev det besluttet at undlade at gennemføre kontrolbesøg hos de to andre producenter i gruppen.
(83)
Kun to ud af de tre forretningsmæssigt forbundne importører forelagde mere omfattende besvarelser af spørgeskemaet, og kun en af disse kunne kontrolleres, mens den anden forretningsmæssigt forbundne importørs liste over videresalg var meget mangelfuld. Selv de forretningsmæssigt forbundne importører samarbejdede således kun delvist og dette endda kun i meget ringe grad.
(84)
TMK Group påstod, at de ikke kunne samarbejde ordentligt på grund af valget af varekodenumre, som efter deres mening var utilstrækkeligt på grund af de fire producenters meget brede varesortiment. Det bør dog bemærkes, at klassifikationen af den pågældende vare i den foreslåede varekontrolnummerstruktur ikke gav anledning til vanskeligheder for hverken EF-producenterne eller andre eksporterende producenter, hvoraf nogle også fremstiller en lang række forskellige sømløse rør. Påstanden afvistes derfor.
(85)
På denne baggrund blev det konkluderet, at dumpingmargenen for TMK Group ikke kunne fastsættes på grundlag af deres egne oplysninger. Dumpingmargenen blev derfor fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.
3.4.1.1. Normal værdi
(86)
I dette tilfælde fandtes det, at i henhold til grundforordningens artikel 18 ville de mest hensigtsmæssige foreliggende faktiske oplysninger være de oplysninger om den normale værdi, der blev fastlagt for Pervouralsky og Chelyabinsk. Disse oplysninger syntes nemlig at afspejle forholdene på det russiske marked bedst.
(87)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 5, blev den gaspris, der blev brugt til beregning af produktionsomkostningerne i klagen, justeret på samme måde som for de to samarbejdsvillige producenter, jf. betragtning 94 til 99, for at afspejle markedsprisen for gas i undersøgelsesperioden.
3.4.1.2. Eksportpris
(88)
Eksportprisen blev beregnet på grundlag af Eurostats data for undersøgelsesperioden, idet den blev reduceret med de mængder og værdier, der blev opnået oplysninger om fra de to samarbejdsvillige producenter, som er anført i betragtning 91 nedenfor.
3.4.1.3. Sammenligning
(89)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, blev der foretaget justeringer af eksportprisen for omkostninger til transport, forsikring og provision på grundlag af oplysningerne i klagen.
3.4.1.4. Dumpingmargen
(90)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen viste, at der forekom dumping. Dumpingmargenen udgør følgende, udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet:
Selskab
Dumpingmargen
Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company, Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works, Sinarsky Pipe Works Open Joint Stock Company og Seversky Tube Works Open Joint Stock Company
35,8 %
3.4.2. Pervouralsky og Chelyabinsk
(91)
Chelyabinsk og Pervouralsky var separate retlige enheder i undersøgelsesperioden, men de har været forretningsmæssigt forbundet siden slutningen af 2004, da Chelyabinsk ejer aktiemajoriteten i Pervouralsky og kontrollerer selskabet direkte. Der bør således kun pålægges gruppen én told.
3.4.2.1. Normal værdi
(92)
For begge eksporterende producenter var salget på hjemmemarkedet repræsentativt som defineret i betragtning 41. I overensstemmelse med den metode, der er beskrevet i betragtning 42 til 45, blev den normale værdi fastlagt på grundlag af salgsprisen ved alt salg, salgsprisen ved udelukkende det rentable salg eller en beregnet normal værdi alt afhængigt af den eksporterede varetype.
(93)
Det blev fundet, at selskabets omkostningsfordeling for visse individuelle varetyper hverken afspejlede den store variation med hensyn til salgspriser på hjemmemarkedet eller de vigtigste omkostningsfaktorer. Den måtte derfor anses for upålidelig. De foreliggende oplysninger blev derfor anvendt i henhold til grundforordningens artikel 18. I dette tilfælde måtte der for hele gruppen og på grundlag af alt salg af den pågældende vare beregnes en fortjeneste, som efterfølgende blev anvendt til fastlæggelse af den normale værdi.
(94)
Hvad angår fremstillingsomkostningerne, herunder navnlig energiomkostningerne, blev det i forbindelse med undersøgelsen fundet, at de elpriser, som begge selskaber havde betalt, i rimeligt omfang afspejlede de faktiske produktionsomkostninger for den elektricitet, der blev købt. Det blev i dette tilfælde dokumenteret ved, at elpriserne var på linje med priserne på det internationale marked, når der blev sammenlignet med lande som Norge og Canada, som også er afhængige af vandkraft. Det samme kunne dog ikke siges om gaspriserne. Det blev rent faktisk fundet, at de gaspriser, som begge selskaber havde betalt, ikke i rimeligt omfang afspejlede omkostningerne til gas.
(95)
På grundlag af den årsberetning, som den russiske gasleverandør OAO Gazprom havde offentliggjort for 2004, blev det konstateret, at den hjemmemarkedspris for gas, som de to russiske producenter havde betalt, var meget lavere end de gennemsnitlige eksportpriser ved eksport fra Rusland til både Vest- og Østeuropa. Af samme beretning fremgår det, at: »Det kræves, at Gazprom-gruppen leverer naturgas til russiske forbrugere til priser, der fastsættes af det nationale kontor for prisregulering. Disse priser er på nuværende tidspunkt betydeligt lavere end de internationale priser på naturgas.« Det fremgår endvidere, at: »OAO Gazprom sammen med den russiske regering gør en stor indsats for at optimere de regulerede engrospriser på gas«. Herudover var de gaspriser, som de to russiske producenter betalte, betydeligt lavere end de priser, de rumænske producenter og EF-producenterne betalte for levering af gas.
(96)
På baggrund af ovenstående fandt man, at de gaspriser, som de to russiske producenter af sømløse rør havde betalt i undersøgelsesperioden ikke med rimelighed kunne siges at afspejle de omkostninger, der er forbundet med produktion og distribution af gas.
(97)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 5, blev de to russiske eksporterende producenters omkostninger til gas derfor justeret for at afspejle markedspriserne for gas i undersøgelsesperioden. Justeringen blev foretaget på grundlag af prisen på gas ved eksport til Vesteuropa efter fradrag af transportomkostninger og told.
(98)
Begge producenter hævdede, at omkostningerne til gas var afspejlet på realistisk vis i deres regnskaber, og at en justering i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 5, ikke var berettiget. Det anfægtes ikke, at selskaberne havde gjort korrekt rede for de priser, som de havde betalt til deres gasleverandør. Justeringen er dog berettiget, fordi prisen for den gas, de købte, ikke på rimelig vis afspejler omkostningerne forbundet med produktion og distribution af gas.
(99)
De to producenter påstod endvidere, at det ikke var blevet dokumenteret, at Gazproms salgspriser over for industrikunder ligger under omkostningsdækningsniveauet. En række offentligt tilgængelige kilder bekræfter dog rigtigheden af Kommissionens tilgang, herunder bl.a. OECD's policy brief »The Economic Survey of the Russian Federation, 2004«, som blev offentliggjort i juli 2004.
3.4.2.2. Eksportpris
(100)
Alt eksportsalg til Fællesskabet blev foretaget direkte til uafhængige kunder, og eksportprisen blev derfor fastsat som beskrevet i betragtning 46.
3.4.2.3. Sammenligning
(101)
Der blev foretaget justeringer i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, for omkostninger til transport, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger og provision.
3.4.2.4. Dumpingmargen
(102)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen viste, at der forekom dumping. Dumpingmargenen udgør følgende, udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet:
Selskab
Dumpingmargen
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant og Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1 %
3.4.3. Konklusion vedrørende dumping fra Rusland
(103)
Da de selskaber, der er nævnt i betragtning 79, står for alt eksportsalget fra Rusland til Fællesskabet, blev restdumpingmargenen fastsat til samme niveau som det niveau, der blev fastsat for den ikke samarbejdsvillige gruppe af eksporterende producenter, dvs. 35,8 %.
3.5. Ukraine
3.5.1. Markedsøkonomisk behandling
(104)
Da undersøgelsen blev indledt, fandt grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b, anvendelse på Ukraine. Af denne artikel fremgår det, at den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import af varer med oprindelse i Ukraine fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, der opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(105)
Til orientering er de kriterier, som de ansøgende selskaber skal godtgøre, at de opfylder, kort beskrevet nedenfor:
-
Virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne.
-
Virksomhederne skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål.
-
Ingen væsentlige fordrejninger er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Retlig sikkerhed og stabilitet er sikret ved love om konkurs og ejerforhold.
-
Valutakursomregninger sker til markedskursen.
(106)
Tre grupper af eksporterende producenter i Ukraine anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede ansøgningsformularen herom for eksporterende producenter.
(107)
Kommissionen indhentede alle oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningerne om markedsøkonomisk behandling ved kontrolbesøg hos selskaberne.
(108)
Undersøgelsen viste, at de tre grupper af eksporterende producenter i Ukraine opfyldte alle kriterier, og de blev derfor indrømmet markedsøkonomisk behandling.
(109)
EF-erhvervsgrenen fik mulighed for at fremsætte bemærkninger og gjorde indsigelse, idet de hævdede, at flere af de fem kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), ikke var opfyldt af alle de eksporterende producenter. Mere specifikt hævdede EF-erhvervsgrenen, at i) staten igen kunne overtage kontrollen med visse privatiserede eksporterende producenter; ii) at staten greb ind i deres daglige beslutninger; iii) at gældende love og andre bestemmelser i Ukraine i undersøgelsesperioden, hvad angår arbejdsmarkedet, konkurs og ejendomsrettigheder, ikke sikrede reelle markedsøkonomiske forhold, og iv), at statens indgreb vedrørte eksportprisen og udgifterne til input. Der blev taget behørigt hensyn til EF-erhvervsgrenens bemærkninger.
(110)
Der blev dog ikke fremlagt tilstrækkelig dokumentation for, at nogen af de fem kriterier, som var grundlaget for den ovenfor beskrevne analyse af de ukrainske eksporterende producenters ansøgning om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), ikke var opfyldt. Undersøgelsen viste rent faktisk, at der ikke var tale om nogen omfattende statslig indgriben i selskabernes beslutninger.
(111)
I den forbindelse skal der mindes om, at delvist statsligt ejerskab efter Kommissionens praksis ikke som sådan er tilstrækkeligt grundlag til at slutte, at det første kriterium i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), ikke er opfyldt.
(112)
Det blev også fundet, at udgifterne til det vigtigste input afspejlede markedsværdierne.
(113)
Hvad angår gas- og elpriserne, fandt man, at de var på linje med gennemsnitspriserne i Ukraine, selv om de var lavere end priserne på det europæiske og andre markeder. Dette blev dog ikke betragtet som tilstrækkeligt grundlag til at slutte, at det første kriterium ikke var opfyldt, da gas og el kun repræsenterer en relativt beskeden del af produktionsomkostningerne forbundet med sømløse rør, og da disse priser, for så vidt at man fandt, at de var fordrejet, er blevet justeret til markedspriserne i forbindelse med dumpingberegningen (jf. betragtning 119-127).
(114)
Undersøgelsen viste desuden, at gældende lov i Ukraine, hvad angår beskæftigelse og arbejdsmarkedsforhold, var i overensstemmelse med markedsøkonomiske principper. Man fandt navnlig, at de tre grupper af eksporterende producenter frit kunne ansætte og afskedige personale.
(115)
De argumenter, som EF-erhvervsgrenen fremsatte, kunne heller ikke tilbagevise Kommissionens konklusion om, at lovgivningen om konkurs og ejerforhold sikrede reelle markedsøkonomiske forhold for de tre grupper af eksportører.
(116)
Der var således ingen grund til ikke at indrømme de tre grupper af eksporterende producenter i Ukraine markedsøkonomisk behandling. Det Rådgivende Udvalg blev hørt og gjorde ikke indsigelse mod Kommissionens konklusioner.
3.5.2. Dumpingberegning
(117)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra tre grupper af eksporterende producenter. Den ene gruppe består af to producenter og to forretningsmæssigt forbundne forhandlere, den anden gruppe består af en producent og to forretningsmæssigt forbundne forhandlere, mens der for den sidste eksporterende producents vedkommende ikke er noget forretningsmæssigt forbundet selskab involveret i produktionen eller salget af den pågældende vare.
3.5.3. Normal værdi
(118)
Alle tre grupper af eksporterende producenters samlede salg på hjemmemarkedet af den samme vare var repræsentativt, jf. betragtning 41. For en del af varetyperne blev den normale værdi beregnet på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales i normal handel af uafhængige kunder i Ukraine, og for de varetyper, hvor hjemmemarkedssalget var utilstrækkeligt til at blive betragtet som repræsentativt, eller hvor det ikke blev foretaget i normal handel, blev den normale værdi beregnet som beskrevet i betragtning 45.
(119)
Hvad angår fremstillingsomkostningerne, herunder navnlig energiomkostningerne, blev det i forbindelse med undersøgelsen fundet, at de energipriser, som de tre grupper af selskaber havde betalt, blev reguleret af staten og var betragteligt lavere end priserne på det internationale marked.
(120)
Priserne ved ukrainske statsejede eller statskontrollerede leverandørers salg af el til de tre grupper af eksporterende producenter blev sammenlignet med priserne i Rumænien og priserne i Fællesskabet for samme overordnede kategori af elbrugere. I alle tilfældene fandt man, at priserne var betydeligt lavere end priserne i Rumænien og i Fællesskabet, og det blev konkluderet, at de elpriser, som de ukrainske eksportører havde betalt, ikke i rimeligt omfang afspejlede de faktiske produktions- og salgsomkostninger for den elektricitet, der var blevet købt.
(121)
De tre samarbejdsvillige ukrainske eksportører gjorde indsigelse mod disse konklusioner og hævdede, at de omkostninger, der fremgår af deres regnskaber, afspejlede den pris, der rent faktisk blev betalt til elleverandøren. Ingen af disse argumenter kunne dog forklare de forskelle, der var konstateret i forhold til priserne i Rumænien og priserne i Fællesskabet, og konklusionerne ovenfor blev bekræftet.
(122)
Samme tilgang blev anvendt for gaspriserne. En sammenligning viste, at de gaspriser, som ukrainske eksportører blev opkrævet af deres statsejede eller statskontrollerede leverandører, udgjorde halvdelen af priserne i Rumænien og også var betragteligt lavere end gennemsnitspriserne i Fællesskabet ved salg af gas til samme overordnede kategori af kunder.
(123)
Ukraine fik størstedelen af sine gasleverancer fra Rusland i undersøgelsesperioden. OAO Gazprom skrev i sin årsberetning for 2004: Når OAO Gazprom leverede gas til SNG-stater, forfulgte selskabet sin vigtigste strategiske målsætning om at skabe et miljø, der tillader uhindret transit af gas til Europa gennem disse staters område, og at i det år, som beretningen vedrører, blev 84,9 % af den samlede mængde gas, der blev leveret til Ukraine, behandlet som betaling for transittjenester. Prisen for gas ved eksport fra Rusland til Ukraine kunne derfor ikke tjene som behørigt grundlag for en sammenligning, der skal fastlægge, om de gaspriser, som de ukrainske eksportører betalte, afspejlede omkostningerne forbundet med produktion og salg af den gas, de købte, da denne eksportpris meget vel kan have været påvirket af aftalen om byttehandel.
(124)
Derudover blev de priser, som de ukrainske eksporterende producenter betalte, sammenlignet med den gennemsnitlige pris ved eksport fra Rusland til Vest- og Østeuropa som fastlagt ovenfor og de gennemsnitlige gaspriser i Nordamerika, som blev fastlagt ved hjælp af Nymex Henry Hub index for gas. I begge tilfælde fandt man, at de var betragteligt lavere.
(125)
På baggrund af ovenstående blev det konkluderet, at de gaspriser, der blev betalt af de ukrainske eksporterende producenter, og som havde direkte sammenhæng med den eksportpris, som OAO Gazprom angav som prisen ved eksport til Ukraine, og som højst sandsynligt var påvirket af en eksisterende aftale om byttehandel, ikke i rimeligt omfang afspejlede de omkostninger, der var forbundet med produktion og salg af den købte gas.
(126)
Igen gjorde de tre samarbejdsvillige ukrainske eksportører indsigelse mod disse konklusioner og hævdede, at de omkostninger, der fremgår af deres regnskaber, afspejlede den pris, der rent faktisk blev betalt til deres gasleverandører. De argumenter, der blev fremsat, var dog ikke tilstrækkelige til at tilbagevise konklusionerne ovenfor, da prisen på den gas, som Rusland leverede til Ukraine, i betydelig grad var påvirket af en aftale om transit af gas gennem Ukraine, som gjaldt i undersøgelsesperioden, hvilket også blev bekræftet i OAO Gazproms årsberetning for 2004.
(127)
Som fastlagt i grundforordningens artikel 2, stk. 5, blev de ukrainske eksporterende producenters udgifter til el og gas derfor justeret, så de på en rimelig måde afspejler de omkostninger, der er forbundet med produktion og salg af elektricitet og gas i undersøgelsesperioden. Justeringen blev baseret på de gennemsnitlige priser, der i undersøgelsesperioden blev konstateret i Rumænien, et land med markedsøkonomi, som også importerer gas fra Rusland og stort set ligger i samme afstand fra de russiske gasfelter. Gennemsnitsprisen for Rumænien var baseret på verificerede data, som blev indsamlet hos eksporterende producenter af den pågældende vare i Rumænien. Det skal bemærkes, at denne gennemsnitspris ikke adskiller sig væsentligt fra den gennemsnitlige gaspris ved eksport, som blev fastsat for Rusland ovenfor.
(128)
En af eksportørerne påstod, at den fortjenstmargen, som blev anvendt ved beregningen af den normale værdi, adskilte sig fra denne eksportørs gennemsnitlige fortjeneste ved salg på hjemmemarkedet og var for høj. Denne påstand måtte afvises, da den fortjeneste, der blev anvendt ved beregningen af den normale værdi, var den, der blev beregnet i overensstemmelse med den bestemmelse, der finder anvendelse, dvs. første punktum i grundforordningens artikel 2, stk. 6. Med andre ord svarede den fortjenstmargen, der blev anvendt, til fortjenstmargenen ved produktion og salg i normal handel af samme vare på det ukrainske hjemmemarked. Den blev beregnet på grundlag af de oplysninger, som selskabet forelagde i besvarelsen af spørgeskemaet, og kunne kontrolleres.
3.5.4. Eksportpris
(129)
To grupper af eksporterende producenter foretog langt størstedelen af deres eksportsalg via et forretningsmæssigt forbundet handelsselskab i et tredjeland. Eksportprisen for disse to grupper af eksporterende producenter blev fastsat på grundlag af de forretningsmæssigt forbundne handelsselskabers priser ved videresalg til de første uafhængige kunder i Fællesskabet med undtagelse af nogle få transaktioner, som svarede til disse eksporterende producenters direkte salg til uafhængige kunder i Fællesskabet. I sidstnævnte tilfælde blev eksportprisen fastlagt som den pris, der faktisk betaltes eller skulle betales for den pågældende vare ved eksportsalg fra Ukraine til Fællesskabet.
(130)
En anden eksporterende producent foretog alt sit salg til uafhængige kunder i Fællesskabet, og eksportprisen blev derfor som beskrevet i betragtning 46 fastsat på grundlag af den pris, der rent faktisk betaltes eller skulle betales for den pågældende vare ved eksportsalg fra Ukraine til Fællesskabet.
3.5.5. Sammenligning
(131)
Der blev i de fornødne tilfælde foretaget justeringer i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, for rabatter, omkostninger til transport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger samt for kreditomkostninger og provision.
(132)
For de to grupper af eksporterende producenter, som foretog størstedelen af deres salg via forretningsmæssigt forbundne forhandlere, blev eksportprisen justeret for en provision i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), i tilfælde, hvor salget blev foretaget via disse forretningsmæssigt forbundne forhandlere, da disse forhandlere havde samme type funktioner som en agent, der arbejder på provisionsbasis. Provisionens størrelse blev beregnet på grundlag af direkte beviser for forekomsten af sådanne funktioner. I denne forbindelse blev der ved beregningen af provisionen taget hensyn til de SA&G-omkostninger, som de forretningsmæssigt forbundne forhandlere havde haft i forbindelse med salget af den pågældende vare, der var fremstillet af de ukrainske producenter, samt en rimelig fortjenstmargen. Fortjenstmargenen var baseret på det vejede gennemsnit for fortjenstmargener ved salg af samme varer til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder, der blev konstateret for de tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet, som var samarbejdsvillige i forbindelse med undersøgelsen og forelagde oplysninger, som blev kontrolleret.
(133)
De to grupper af eksportører gjorde indsigelser mod Kommissionens beregning og gjorde gældende, at den fortjenstmargen, der blev brugt ved justeringen, var for høj. En gruppe af eksportører påstod, at en af de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører kun importerede og videresolgte en type rør, som den ukrainske eksportør ikke solgte i Fællesskabet. Ydermere hævdede begge grupper af eksportører, at den gennemsnitlige fortjenstmargen, som var blevet beregnet på grundlag af de tal, som de tre samarbejdsvillige importører i Fællesskabet havde forelagt, ikke var rimelig, fordi den vejede gennemsnitlige fortjenstmargen, der var blevet beregnet, var højere end EF-erhvervsgrenens målfortjeneste.
(134)
I den forbindelse bør det bemærkes, at påstanden om, at den fortjenstmargen, som blev anvendt ved beregningen af denne justering, var højere end EF-erhvervsgrenens målfortjeneste, er irrelevant. De to fortjenstmargener er blevet beregnet i forskellige sammenhænge og har forskellige formål. Derudover beviser det ikke, at den anvendte fortjenstmargen er urimelig. I dette tilfælde bør der mindes om, at den anvendte fortjenstmargen var baseret på bekræftede oplysninger, som blev forelagt af de samarbejdsvillige selskaber og vedrørte undersøgelsesperioden. Ydermere blev der ikke forelagt dokumentation for, hvordan de samarbejdsvillige selskabers salg af de forskellige typer af samme vare kunne have givet anledning til en ukorrekt beregning. Under disse omstændigheder opretholdes justeringen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), for salg, der er blevet foretaget via de forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber.
(135)
Efter en række bemærkninger fra eksportørerne blev en række skrive- eller regnefejl ydermere rettet, og dumpingmargenerne blev derefter beregnet på ny.
3.5.6. Dumpingmargen
(136)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen viste, at der forekom dumping. Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør dumpingmargenerne følgende:
Selskab
Dumpingmargen
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3 %
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube og OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant
25,1 %
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7 %
(137)
Da graden af samarbejdsvilje var høj (mere end 80 % af eksporten af den pågældende vare fra Ukraine til Fællesskabet), og der ikke var grund til at antage, at nogen af de eksporterende producenter valgte ikke at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, blev restdumpingmargenen for alle øvrige eksportører i Ukraine fastsat til samme niveau som for den samarbejdsvillige eksporterende producent, CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist, dvs. 25,7 %.
4. SKADE
4.1. Produktion i Fællesskabet
(138)
Det vides, at den pågældende vare i Fællesskabet fremstilles af otte producenter, på hvis vegne klagen blev indgivet. De er hjemmehørende i henholdsvis Tyskland, Italien, Spanien, Frankrig og Østrig og står for 62 % af den samlede produktion i Fællesskabet, som udgjorde 2 618 771 tons i undersøgelsesperioden.
(139)
Det vides desuden, at der ved indledningen af proceduren var tolv EF-producenter, som ikke havde klaget, i henholdsvis Det Forenede Kongerige, Polen, Tjekkiet, Sverige, Italien og Slovakiet. Andre EF-producenter, som der ikke havde været kendskab til ved indledningen af proceduren, og som hovedsageligt var hjemmehørende i de nye medlemsstater, blev også kontaktet. Kun to af disse producenter forelagde grundlæggende oplysninger om produktion og salg af samme vare i den betragtede periode. På dette grundlag blev Fællesskabets produktion af samme vare beregnet til 2 618 771 tons i undersøgelsesperioden.
4.2. EF-erhvervsgrenen
(140)
Følgende EF-producenter støttede klagen:
-
Dalmine S.p.A., Bergamo, Italien
-
Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Tyskland
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spanien
-
Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Frankrig
-
V&M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland
-
Voest Alpine Tubulars GmbH, Kinderberg-Aumuehl, Østrig.
(141)
Da disse seks klagende samarbejdsvillige EF-producenter tegnede sig for 57 % af produktionen i Fællesskabet af den pågældende vare, udgør de EF-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(142)
Det skal bemærkes, at en af de klagende producenter (Dalmine) er forretningsmæssigt forbundet med en af de samarbejdsvillige rumænske eksporterende producenter (Silcotub) og importerede varen fra denne. Det er blevet efterprøvet, at denne import dog var begrænset i forhold til Dalmines produktionsmængde og hovedsageligt skulle supplere virksomhedens varesortiment. Det blev derfor konkluderet, at dette forhold ikke havde en karakter, der udelukkede denne EF-producent fra at være omfattet af EF-erhvervsgrenen.
4.3. Forbruget i Fællesskabet
(143)
Forbruget i Fællesskabet blev fastlagt på grundlag af den salgsmængde, som de fem EF-producenter i stikprøven havde haft på EF-markedet, plus det salg, som alle øvrige EF-producenter, der indsendte oplysninger, havde haft, plus importen fra alle tredjelande under de relevante KN-koder ifølge Eurostat.
(144)
Ifølge disse oplysninger faldt forbruget i den betragtede periode med 8 % fra 2 149 024 tons i 2001 til 1 985 361 tons i 2004. Først faldt forbruget betragteligt - med 14 % - fra 2001 til 2002. Det forblev stabilt i 2003, hvorefter det steg igen i 2004, hvor det udgjorde 1 985 361 tons. Forbruget af sømløse rør afhænger af de overordnede økonomiske konjunkturer og navnlig af udviklingen i olie- og gassektoren. Stigningen i forbruget i undersøgelsesperioden kan forklares med, at høje olie- og gaspriser i 2004 fremmede investeringer i disse sektorer, og derfor øgede efterspørgslen efter visse typer sømløse rør.
Tabel 1
2001
2002
2003
2004 (undersøgelsesperioden)
Forbruget i Fællesskabet (tons)
2 149 024
1 855 723
1 851 502
1 985 361
Indeks
100
86
86
92
4.4. Importen af sømløse rør fra de pågældende lande
(145)
Kommissionen overvejede, om følgevirkningerne af importen af sømløse rør med oprindelse i Kroatien, Ukraine, Rumænien og Rusland skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4.
(146)
Som anført ovenfor har denne undersøgelse vist, at de gennemsnitlige dumpingmargener for hvert af de fire pågældende lande ligger over minimumstærsklen som defineret i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og at importmængden fra hvert af disse lande ikke er ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7, (de tegnede sig for en markedsandel på henholdsvis 1,3 % for Kroatien, 4,3 % for Rumænien, 4,6 % for Ukraine og 11,3 % for Rusland i undersøgelsesperioden).
(147)
Importmængderne fra alle de pågældende lande steg, med undtagelse af Ukraine, som opretholdt en eksport på et højt niveau i den betragtede periode. Pristendensen for import var ensartet for alle de pågældende lande, og EF-erhvervsgrenens priser blev underbudt i betragtelig grad. Det gennemsnitlige prisniveau ved import fra de pågældende lande lå betydeligt under EF-erhvervsgrenens prisniveau. Priserne ved import fra Kroatien, Ukraine og Rumænien lå på stort set samme niveau. Rusland havde et betydeligt lavere prisniveau, hvilket dog kan være en følge af, at der eksporteres et andet varesortiment til Fællesskabet. Som nævnt ovenfor er det blevet fastslået, at den pågældende vare, som importeres fra de fire lande, og samme vare, som fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen, har de samme grundlæggende tekniske, fysiske og kemiske egenskaber og endelige anvendelsesformål. Derudover blev alle varerne solgt via samme salgskanaler til de samme kunder, og man fandt, at de konkurrerede med hinanden.
(148)
På dette grundlag blev det konkluderet, at alle betingelser for at kumulere importen af sømløse rør med oprindelse i de pågældende fire lande, som var omfattet af undersøgelsen, var opfyldt.
(149)
Visse eksporterende producenter i Ukraine og Rumænien gjorde gældende, at importen fra deres lande ikke burde kumuleres med importen for de øvrige lande, der er omfattet af den undersøgelse, der foretages med henblik på analyse af skaden og årsagssammenhængen, da der var forskelle, hvad angår tendensen for importmængder. I den forbindelse bemærkes det, at importtendensen kun er et af mange parametre, der undersøges i denne sammenhæng. At importmængderne fra de forskellige lande ikke er ens, er ikke som sådan grund til ikke at kumulere. Lighederne mellem importen fra de fire lande, der er omfattet af undersøgelsen, er rent faktisk beskrevet i betragtning 147. På dette grundlag, og da der ikke foreligger anden dokumentation for manglende konkurrence, er det umuligt at skelne mellem virkningerne af import fra disse fire lande udelukkende på grundlag af deres respektive tendenser med hensyn til mængde. De ovenfor beskrevne ligheder retfærdiggør derimod en kumulativ vurdering.
(150)
I dette tilfælde viste undersøgelsen for alle fire lande, herunder også Ukraine og Rumænien, at de importerede varer på den ene side og de varer, der er fremstillet i Fællesskabet, på den anden side har de samme grundlæggende fysiske og/eller kemiske egenskaber (jf. betragtning 39 vedrørende samme vare). Derudover var importen fra hvert af de fire lande betydelig, dvs. over den ubetydelighedsgrænse, der er defineret i grundforordningens artikel 5, stk. 7. I den forbindelse bemærkes det, at importen fra Ukraine og Rumænien repræsenterede en markedsandel på mere end henholdsvis 4,5 % og 4,3 %. Hertil kommer, at EF-erhvervsgrenens priser i forbindelse med importen fra alle fire lande blev underbudt betydeligt (fra 22 % til 43 %) - i forbindelse med importen fra Ukraine og Rumænien blev EF-erhvervsgrenens priser underbudt med henholdsvis 36 % og 22 % (jf. nedenfor). På grundlag af ovenstående konkluderes det, at alle betingelserne for kumulering af importen fra de fire lande, der er omfattet af den undersøgelse, der foretages med henblik på analyse af skaden og årsagssammenhængen, er opfyldt. Kravet om, at der ikke skulle kumuleres, måtte derfor afvises.
(151)
Importen fra de fire pågældende lande steg fra 304 268 tons i 2001 til 426 186 tons i undersøgelsesperioden. Den samlede markedsandel steg fra 14,2 % i 2001 til 21,5 % i undersøgelsesperioden. Dette skal ses på baggrund af et faldende forbrug.
Tabel 2
2001
2002
2003
2004 (undersøgelsesperioden)
Import (tons)
304 268
307 441
342 626
426 186
Indeks
100
101
113
140
Markedsandel
14,2 %
16,6 %
18,5 %
21,5 %
(152)
Den vejede gennemsnitlige importpris på sømløse rør med oprindelse i de fire lande steg med 16 %, dvs. fra 433 EUR pr. ton til 501 EUR pr. ton mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Mellem 2001 og 2002 udviste priserne først et beskedent fald på 3 % fra 433 EUR til 418 EUR og yderligere et fald til 397 EUR i 2003, hvorefter der var en kraftig stigning til 501 EUR, dvs. et niveau, der er betydeligt højere end i 2001. Prisstigningen i undersøgelsesperioden skyldes hovedsageligt stigningen i udgifter til råmaterialer i undersøgelsesperioden.
Tabel 3
2001
2002
2003
2004 (undersøgelsesperioden)
Vejet gennemsnitlig cif-pris, Fællesskabets grænse (EUR/ton)
433
418
397
501
Indeks
100
97
92
116
(153)
For at fastsætte prisunderbuddet undersøgte Kommissionen oplysninger vedrørende undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens relevante salgspriser var priserne til uafhængige kunder, om nødvendigt justeret til priser ab fabrik, dvs. uden fragtomkostninger i Fællesskabet og efter fradrag af rabatter og nedslag. Priserne for de forskellige typer af sømløse rør, der var defineret i spørgeskemaerne, blev sammenlignet med eksportørernes salgspriser med fradrag af rabatter og om nødvendigt justeret til cif-niveauet, Fællesskabets grænse, med en passende justering for antidumpingtolden og omkostninger påløbet efter importen.
(154)
Ved beregningen af de vejede gennemsnitlige prisunderbudsmargener blev der taget hensyn til de samarbejdsvillige producenters eksportpriser og Eurostats data. I undersøgelsesperioden var den vejede gennemsnitlige underbudsmargen på 43 % for Rusland, 36 % for Ukraine, 22 % for Rumænien og 26 % for Kroatien.
4.5. Situationen for EF-erhvervsgrenen
(155)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EF-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer, der kunne have indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
(156)
Produktionsmængden viste samme tendens som forbruget, selv om faldet i 2002 og 2003 og stigningen i undersøgelsesperioden relativt set var kraftigere end faldet og stigningen i forbruget i de samme perioder. Produktionsmængden udviste et kraftigt fald på 21 %, fra 1 495 278 tons i 2001 til 1 174 414 tons i 2002. I 2003 udgjorde produktionsmængden kun tre fjerdedele af produktionsmængden i 2001. Som følge af den forbedrede efterspørgselssituation, der skyldtes investeringsaktiviteten i olie- og gasindustrien i undersøgelsesperioden, steg produktionsmængden dog igen og nåede op på 1 290 258 tons i undersøgelsesperioden.
Tabel 4
2001
2002
2003
2004 (undersøgelsesperioden)
Produktion i tons
1 495 278
1 174 414
1 126 188
1 290 258
Indeks
100
79
75
86
(157)
Produktionskapaciteten blev fastsat på grundlag af den nominelle kapacitet, som de produktionsenheder, der ejes af EF-erhvervsgrenen, råder over, under hensyntagen til afbrydelser af produktionen og den omstændighed, at i visse tilfælde var en del af kapaciteten blevet anvendt til andre varer, der fremstilles ved hjælp af samme produktionslinjer.
(158)
Produktionskapaciteten for sømløse rør var stabil i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsesgraden faldt dog med 12 procentpoint fra 87 % til 75 % som følge af faldet i produktionsmængden. Stigningen i kapacitetsudnyttelsen i undersøgelsesperioden er en følge af den øgede produktionsmængde i undersøgelsesperioden på baggrund af en stabil produktionskapacitet.
Tabel 5
2001
2002
2003
2004 (undersøgelsesperioden)
Produktionskapacitet (tons)
1 722 350
1 717 919
1 709 605
1 709 078
Indeks
100
100
99
99
Kapacitetsudnyttelse
87 %
68 %
66 %
75 %
(159)
Hvad angår lagre, kan det anføres, at langt størstedelen af produktionen laves på bestilling. Mens der ganske vist konstateredes en stigning i lagerbeholdningerne på 13 % i den betragtede periode, fandtes det, at lagerbeholdninger ikke var en relevant skadesindikator i den aktuelle sag.
Tabel 6
2001
2002
2003
2004 (undersøgelsesperioden)
Lagre (tons)
95 032
100 471
90 979
107 521
Indeks
100
106
96
113
(160)
Mellem 2001 og undersøgelsesperioden faldt investeringerne i produktion af samme vare fra 66 852 644 EUR til 26 101 700 EUR, og de blev kun foretaget for at opretholde produktionskapaciteten på det nuværende niveau og ikke med henblik på at øge produktionsmængden.
Tabel 7
2001
2002
2003
Undersøgelsesperioden
Investeringer (EUR)
66 852 644
56 581 829
45 518 515
26 101 700
Indeks
100
85
68
39
(161)
Man fandt, at EF-erhvervsgrenens salg til forretningsmæssigt forbundne kunder blev foretaget til markedspriser, og dette salg blev derfor taget i betragtning ved analysen af EF-erhvervsgrenens salg og markedsandel.
(162)
Salget af sømløse rør på markedet i Fællesskabet faldt fra 862 054 tons i 2001 til 725 145 tons i 2002, dvs. med 16 %, og yderligere til 683 985 tons i 2003, hvor efterspørgslen ifølge EF-erhvervsgrenen var usædvanligt lav. I undersøgelsesperioden steg salget igen og nåede op på 729 555 tons, hvilket stadig er betragteligt lavere end i 2001.
(163)
Mens det samlede salg af sømløse rør på markedet i Fællesskabet faldt med 15 % fra 2001 til undersøgelsesperioden, faldt forbruget i Fællesskabet samtidigt kun med 8 %, og EF-erhvervsgrenen oplevede således et fald i markedsandelen på 3 procentpoint. Markedsandelen faldt fra 40,1 % i 2001 til 36,7 % i undersøgelsesperioden.
Tabel 8
2001
2002
2003
Undersøgelsesperioden
Salget i Fællesskabet (tons)
862 054
725 145
683 985
729 555
Indeks
100
84
79
85
Markedsandel
40,1 %
39,1 %
36,9 %
36,7 %
(164)
EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris steg med 10 % i den betragtede periode som følge af de øgede omkostninger til råmaterialer, der påvirkede hele erhvervsgrenen.
(165)
Efter en stigning på 4 % i de gennemsnitlige priser fra 672 EUR i 2001 til 701 EUR i 2002 nåede priserne det absolutte lavpunkt på 651 EUR i 2003, hvorefter de igen steg betragteligt i undersøgelsesperioden, hvor de nåede op på 736 EUR.
(166)
Alt afhængigt af produktionsprocessen brugte EF-erhvervsgrenen enten skrot eller knipler og blokke som råmateriale til fremstillingen af sømløse rør. Råmaterialet er den vigtigste omkostningsskabende komponent i produktionsomkostningerne for sømløse rør og har direkte betydning for udviklingen i salgsprisen. Mens omkostningerne til råmaterialer i 2001 og 2002 udgjorde 35 % og i 2003 38 % af EF-erhvervsgrenens samlede produktionsomkostninger, udgjorde omkostningerne til råmaterialer 47 % af de samlede omkostninger i undersøgelsesperioden.
(167)
Man fandt rent faktisk, at de gennemsnitlige priser for råmaterialer steg kraftigt i 2004, hvilket blev afspejlet i såvel EF-erhvervsgrenens højere salgspriser og højere importpriser.
Tabel 9
2001
2002
2003
Undersøgelsesperioden
Vejet gennemsnitspris (EUR/ton)
672
701
651
736
Indeks
100
104
97
110
(168)
I den betragtede periode udviste den vejede gennemsnitlige rentabilitet i procent af EF-erhvervsgrenens nettoomsætning et kraftigt fald fra 3 % i 2001 til - 10 % i undersøgelsesperioden. Tendensen for rentabiliteten fulgte ikke tendensen for salgsværdien. Rentabiliteten for den pågældende vare var mere negativ i undersøgelsesperioden end i nogen af de tre foregående år, mens salget faktisk steg i undersøgelsesperioden set i forhold til 2002 og 2003. Grunden til denne udvikling er, at stigningen i priserne på råmaterialer ikke fuldt ud kunne afspejles i salgspriserne. De øgede omkostninger til råmaterialer kunne ikke overvæltes på de endelige kunder på grund af den lave pris for import fra de pågældende lande.
Tabel 10
2001
2002
2003
Undersøgelsesperioden
Fortjenstmargen før skat
3 %
-9 %
-5 %
-10 %
(169)
EF-erhvervsgrenen skabte et negativt cash flow på -16 735 140 EUR i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens likviditet blev negativ i 2003, hvorefter cash flow-situationen forbedredes noget, men stadig var langt fra et positivt niveau. Cash flowet skulle beregnes på grundlag af nettofortjenesten før skat for den vare, der blev solgt i og uden for Fællesskabet. Fortjenesten var positiv i 2002 (26 mio. EUR), mens der var tale om et stort nettotab i 2003 (minus 86 mio. EUR), hvilket forklarer den massive forringelse af cash flowet mellem 2002 og 2003. Tendensen for cash flowet fulgte ikke tendensen for rentabiliteten, da afskrivningerne, som normalt er store i denne kapitalintensive industri, mellem 2002 og 2003 faldt fra 51 795 853 EUR til 48 276 850 EUR, men i undersøgelsesperioden igen steg til 58 820 712 EUR. Cash flow-situationen forblev dog negativ i undersøgelsesperioden.
Tabel 11
2001
2002
2003
Undersøgelsesperioden
Cash flow (EUR)
68 221 405
83 464 355
-35 612 924
-16 735 140
Indeks
100
122
-52
-25
(170)
Afkastet af nettoaktiverne blev beregnet ved at udtrykke nettofortjenesten, før skat, fra salget af samme vare i og uden for Fællesskabet som en procentdel af den bogførte nettoværdi af de anlægsaktiver, der er afsat til samme vare, som sælges i og uden for Fællesskabet. Den negative udvikling med hensyn til denne indikator efter 2001 skyldes på den ene side de faldende investeringer i fremstillingen af samme vare fra 2001 til undersøgelsesperioden og på den anden side fortjenesten før skat fra salget af samme vare i og uden for Fællesskabet, som stadig var positiv i 2001 og 2002, men blev negativ i 2003. Selv om afkastet af aktiverne ganske vist blev forbedret i undersøgelsesperioden sammenlignet med 2003, nåede det dog kun op på - 11 % i undersøgelsesperioden. Det tal for fortjenesten, der blev anvendt ved fastsættelsen af denne faktor, var den fortjeneste, som EF-erhvervsgrenen opnåede ved henholdsvis salg på hjemmemarkedet og eksportsalg. Dette var nødvendigt, fordi aktiverne blev brugt ved begge former for salg, og det således var umuligt at foretage en relevant opdeling af disse.
Tabel 12
2001
2002
2003
Undersøgelsesperioden
Afkast af nettoaktiverne
10 %
6 %
-18 %
-11 %
(171)
Med undtagelse af ét selskab var der ingen krav desangående eller tegn på, at EF-erhvervsgrenen havde problemer med at rejse kapital til sine aktiviteter, og det blev derfor konkluderet, at EF-erhvervsgrenen som helhed var i stand til at rejse kapital til sine aktiviteter i den betragtede periode.
(172)
Beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen faldt med 13 %, og arbejdskraftomkostningerne faldt med 9 % i den betragtede periode.
Tabel 13
2001
2002
2003
Undersøgelsesperioden
Ansatte
6 058
5 424
5 276
5 245
Indeks
100
90
87
87
Arbejdskraftomkostninger (EUR/år)
275 296 896
251 059 144
244 153 692
249 190 971
Indeks
100
91
89
91
(173)
Produktiviteten målt i output (produktion) pr. ansat pr. år var i undersøgelsesperioden på samme niveau som i 2001 efter et fald i 2002 og 2003.
Tabel 14
2001
2002
2003
Undersøgelsesperioden
Produktivitet (tons/ansat)
247
217
213
246
Indeks
100
88
86
100
(174)
Mellem 2001 og undersøgelsesperioden faldt forbruget i Fællesskabet med 8 %, mens EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt og forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 15 %. På den anden side steg markedsandelen for import fra de fire pågældende lande med 7,3 procentpoint. EF-erhvervsgrenens salg faldt således meget mere end efterspørgslen i den betragtede periode.
(175)
For så vidt angår virkningerne på EF-erhvervsgrenen af størrelsen af den faktiske dumpingmargen kan de ikke anses for ubetydelige i betragtning af mængden og priserne på importen fra de fire pågældende lande.
(176)
Som påvist i analysen af skadesindikatorerne ovenfor forbedredes EF-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation ikke efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger mod importen af en del af den pågældende vare fra Rusland og Rumænien i 1997 og fra Kroatien og Ukraine i februar 2000. Den viser også, at EF-erhvervsgrenen stadig er i en udsat og sårbar situation.
4.6. Konklusion om skade
(177)
Analysen af skadesindikatorerne afslørede, at EF-erhvervsgrenens situation forværredes betydeligt efter 2001 og nåede lavpunktet i 2003. I undersøgelsesperioden viste skadesindikatorerne en forbedring sammenlignet med den ekstremt dårlige situation i 2003. Den forbedrede situation i undersøgelsesperioden kan forklares med en overordnet set bedre markedssituation i undersøgelsesperioden og navnlig olie- og gasindustriens større efterspørgsel efter sømløse rør. EF-erhvervsgrenen var dog langt fra at nå op på niveauet i 2001, dvs. før stigningen i dumpingimporten. I den forbindelse skal det bemærkes, at den stigning i salgspriserne, der kunne konstateres i undersøgelsesperioden, ikke engang var tilstrækkelig til at afspejle de øgede omkostninger til råmaterialer eller forbedre EF-erhvervsgrenens situation for den sags skyld.
(178)
Ved første blik viste visse skadesindikatorer ganske vist en stabil (evne til at rejse kapital, beskæftigelse) eller endog en positiv (gennemsnitlige salgspriser) udvikling. De fleste andre skadesindikatorer (f.eks. rentabilitet, investeringer samt produktions- og salgsmængder) viste dog en klar negativ udvikling i den betragtede periode, selv om der ganske vist var tale om en beskeden forbedring i undersøgelsesperioden set i forhold til det foregående år. Denne forbedring ændrer dog ikke det samlede billede, da de fleste relevante skadesindikatorer stadig er negative.
(179)
Hvad angår den positive prisudvikling, kan prisstigningen i undersøgelsesperioden ikke tilskrives en forbedring af EF-erhvervsgrenens situation, da den kun var en følge af prisstigninger på råmaterialer. Ydermere er ovennævnte faktorer, der viser en stabil udvikling, ikke af afgørende betydning for EF-erhvervsgrenens overordnede situation. På grund af den meget negative udvikling med hensyn til indikatorerne for fortjeneste er erhvervsgrenens overlevelse rent faktisk truet, hvis denne situation ikke forbedres senest på mellemlang sigt.
(180)
Efter forelæggelsen af de endelige resultater hævdede en række eksporterende producenter, at EF-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i undersøgelsesperioden. Det blev hævdet, at offentligt tilgængelige data tydede på, at EF-erhvervsgrenens økonomiske situation var sund, og at dens salg og rentabilitet viste positive tendenser i undersøgelsesperioden.
(181)
Det bemærkes, at visse EF-producenters årlige finansielle resultater rent faktisk var positive i undersøgelsesperioden, at salgsmængden steg, og at der blev opnået positive resultater. Mens visse EF-producenters overordnede finansielle situation rent faktisk har været god i undersøgelsesperioden, skal den relevante analyse dog baseres på EF-erhvervsgrenens finansielle resultater, hvad angår produktion og salg af samme vare på markedet i Fællesskabet. Da samme vare hverken tegner sig for hele EF-erhvervsgrenens produktionsmængde eller hele dens salg i Fællesskabet, fandt man, at på trods af de overordnet gode resultater, som visse EF-producenter af sømløse rør havde, var der tale om væsentlig skade, hvad angår samme vare, som sælges i Fællesskabet.
(182)
I betragtning af ovenstående konkluderes det, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Indledning
(183)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande har forvoldt EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
5.2. Virkningerne af dumpingimporten
(184)
I den betragtede periode steg importen fra de fire pågældende lande betragteligt, dvs. mængdemæssigt med 40 % og med 7,3 procentpoint udtrykt i markedsandele. Samtidig blev EF-erhvervsgrenens gennemsnitspriser i forbindelse med import fra de fire pågældende lande underbudt med 32 % i undersøgelsesperioden. Den prisstigning for dumpingimporten, som blev konstateret i undersøgelsesperioden, afspejlede prisstigningen på råmaterialer. Den betydelige stigning i importen fra de fire pågældende lande og disse landes erobring af markedsandele i den betragtede periode med priser, der lå væsentligt under EF-erhvervsgrenens priser, faldt sammen med den åbenbare forværring af EF-erhvervsgrenens overordnede finansielle situation i samme periode.
(185)
EF-erhvervsgrenens enhedspriser steg også med 10 % i den betragtede periode. Disse priser var dog under pres og kunne ikke engang dække den massive prisstigning på råmaterialer, hvilket fremgår af de betydelige tab, som EF-erhvervsgrenen led.
(186)
På baggrund af ovenstående fremgår det, at den billige import fra de fire pågældende lande har haft afgørende betydning for forværringen af EF-erhvervsgrenens situation, hvilket navnlig afspejles i den utilstrækkelige udvikling i salgspriserne, faldet i produktionen, salgsmængderne og markedsandele, det bratte fald i rentabiliteten samt faldet i investeringerne.
5.3. Virkninger af andre faktorer
(187)
Fællesskabets forbrug faldt med 8 % i løbet af den betragtede periode. Faldet i forbruget kan dog ikke alene betragtes som den afgørende årsag til den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen, da EF-erhvervsgrenens salg i relative tal faldt mere end forbruget i den betragtede periode (et fald på henholdsvis 16 % og 14 % mellem 2001 og slutningen af undersøgelsesperioden). Det blev ydermere påvist, at importen fra de pågældende lande steg i den betragtede periode, hvilket viser, at de erobrede markedsandele fra EF-erhvervsgrenen. Af disse grunde fandt man, at faldet i forbruget ikke kunne have været en afgørende årsag til den skade, som EF-erhvervsgrenen led.
(188)
Ifølge Eurostat og de oplysninger, der blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, er de vigtigste tredjelande, hvorfra der importeres sømløse rør, Japan, Argentina og USA.
(189)
Importen fra Japan var på 52 960 tons i 2001 og faldt med 34 % til 34 857 tons i løbet af den betragtede periode. Markedsandelen for import af den pågældende vare fra Japan var 2,5 % i 2001 og faldt til 1,8 % i undersøgelsesperioden. Importen fra Japan blev foretaget til priser, som var mindst dobbelt så høje som EF-erhvervsgrenens priser. Det blev derfor vurderet, at importen fra Japan ikke havde haft negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation.
(190)
Importen fra Argentina steg med 52 % fra 30 962 tons i 2001 til 46 918 tons i undersøgelsesperioden. Dette svarer til, at markedsandelen steg med et procentpoint fra 1,4 % i 2001 til 2,4 % i undersøgelsesperioden. Prisniveauet for import fra Argentina forblev i hele den betragtede perioden et godt stykke over de fire betragtede landes prisniveau; f.eks. var den gennemsnitlige cif-importpris fra Argentina 660 EUR pr. ton i undersøgelsesperioden, mens de fire pågældende landes vejede, gennemsnitlige cif-pris var 501 EUR pr. ton. I forbindelse med analysen er der blevet taget hensyn til, at en af EF-producenterne er forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent i Argentina. Det blev dog påvist, at de sømløse rør, som denne EF-producent importerede fra sit forretningsmæssigt forbundne selskab i Argentina, hverken med hensyn til mængder eller priser var en afgørende årsag til den skade, der blev påført denne bestemte EF-producent eller EF-erhvervsgrenen som helhed.
(191)
Hvad angår USA, viser Eurostats statistikker, at markedsandelen for import af sømløse rør fra USA steg fra 0,6 % i 2001 til 1,8 % i undersøgelsesperioden. USA's gennemsnitlige salgspriser lå i begyndelsen af den betragtede periode på 2 414 EUR pr. ton, dvs. næsten fire gange højere end EF-erhvervsgrenens priser, og faldt derefter drastisk med 77 % til 797 EUR pr. ton i løbet af undersøgelsesperioden, hvorved de stadig lå 8 % over EF-erhvervsgrenens priser. Den øgede import fra USA kan på grund af prisniveauet således ikke betragtes som en afgørende årsag til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.
(192)
Det blev hævdet, at importen med oprindelse i Argentina og USA er steget støt siden 2001, at de to landes samlede markedsandel var på over 4 % i undersøgelsesperioden, og at USA's priser hele tiden lå under de eksporterende producenters priser i tre af de fire pågældende lande.
(193)
Påstanden om, at USA's priser var lavere end tre af de fire pågældende landes priser, kan ikke dokumenteres. Mere generelt blev det konkluderet, at navnlig på baggrund af det høje prisniveau kan denne import ikke betragtes som en afgørende årsag til skaden.
(194)
En af de eksporterende producenter hævdede, at EF-erhvervsgrenen primært var aktiv inden for produktion og salg af varetyper af høj kvalitet (OCTG-rør), som konkurrerer med importen fra Japan, Argentina og USA. Det blev gjort gældende, at importen fra disse tre lande samlet set repræsenterede en stigning i markedsandelen på 1,5 procentpoint mellem 2001 og undersøgelsesperioden, og at importen fra disse tre lande erstattede sømløse rør, som blev produceret af EF-erhvervsgrenen, snarere end sømløse rør, som blev importeret fra Rusland og Ukraine.
(195)
Det skal understreges, at EF-erhvervsgrenen, på trods af at den fokuserer mere på produktion af varetyper af høj kvalitet og med en merværdi, fortsat producerer alle de forskellige typer af sømløse rør, herunder også varetyper af ringe kvalitet i betydelige mængder. OCTG-rør repræsenterer rent faktisk kun en lille del af EF-erhvervsgrenens aktiviteter, dvs. 5 % af den samlede salgsmængde og 7 % af den samlede salgsværdi af samme vare ved salget på markedet i Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Hvis der overhovedet er sammenhæng, hænger stigningen i Japans, Argentinas og USA's samlede markedsandel på 1,5 procentpoint fra 4,5 % i 2001 til 6,0 % i undersøgelsesperioden kun i mindre grad sammen med EF-erhvervsgrenens mere udtalte tab af markedsandele i samme periode, dvs. fra 40,1 % til 36,7 %. Følgelig må påstanden om, at importen fra disse tre lande forårsagede væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen, afvises.
(196)
En af de eksporterende producenter hævdede, at Kommissionens tjenestegrene forsømte at tage hensyn til virkningerne af importen af sømløse rør fra de nye medlemsstater. Navnlig hvad angår Slovakiet, blev det hævdet, at det tidligere var blevet konstateret, at denne import til Fællesskabet var blevet foretaget til skadevoldende dumpingpriser. Denne import havde været pålagt en antidumpingtold, som udløb i midten af undersøgelsesperioden på grund af udvidelsen. Det blev også hævdet, at denne import var årsagen til EF-erhvervsgrenens tab af markedsandele.
(197)
Det skal dog bemærkes, at EF-erhvervsgrenens og andre europæiske producenters (herunder Slovakiets) salgsmængde faldt med henholdsvis ca. 133 000 tons og 112 000 tons mellem 2001 og 2004, mens importen fra de fire pågældende lande samtidigt steg med ca. 120 000 tons (13).
(198)
Hvad angår importen fra Slovakiet før udvidelsen, kan det ikke hævdes, at denne import kunne være årsag til skadevoldende dumping for EF-erhvervsgrenen i perioden fra 2001 og indtil udvidelsen (dvs. den 1. maj 2004), da denne import var pålagt en antidumpingtold, som sikrede retfærdige vilkår for EF-erhvervsgrenen. Eventuelle virkninger af dette salg inden for EU-25 fra den 1. maj 2004 betragtes ikke som værende af en karakter, der kan ændre konklusionerne vedrørende skade eller bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport fra de fire lande, der er genstand for undersøgelsen, og den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. En analyse af importen af den pågældende vare fra Slovakiet til markedet i Fællesskabet før og efter udvidelsen, som er baseret på Eurostats data, viste rent faktisk, at i tiltrædelsesåret steg importen af den pågældende vare i resten af Fællesskabet (EU-24) med 7 % eller 5 911 tons sammenlignet med året før tiltrædelsen. Denne stigning i mængden er meget beskeden sammenlignet med udviklingen i importen fra de fire pågældende lande.
(199)
På grundlag af ovenstående konkluderes det, at EF-erhvervsgrenens markedsandel ikke faldt som følge af konkurrence inden for Fællesskabet.
(200)
Påstanden om, at konkurrence inden for Fællesskabet kunne være årsagen til EF-erhvervsgrenens tab af markedsandele, afvises derfor.
(201)
Som følge af forelæggelsen af de endelige resultater anførte en af de eksporterende producenter, at der ikke var blevet taget hensyn til de cykliske udsving på stålmarkedet som krævet i grundforordningens artikel 3, stk. 7.
(202)
I den forbindelse skal det bemærkes, at den eksporterende producent ikke forelagde dokumentation for påstanden om, at de cykliske udsving på stålmarkedet var årsag til, at EF-erhvervsgrenen var blevet forvoldt skade. Derudover skal det bemærkes, at de cykliske udsving på stålmarkedet burde have virkninger for både EF-erhvervsgrenen og de eksporterende producenter. Negative udsving på markedet for sømløse rør, som angiveligt havde negative virkninger for EF-erhvervsgrenens situation, burde således også have haft negative virkninger for importmængden af sømløse rør, dvs. der burde have været et fald i importmængderne fra de fire pågældende lande. Som beskrevet i betragtning 151 forøgedes de kumulerede importmængder fra de fire pågældende lande hvert år fra 2001 til 2004. Det konkluderes derfor, at de cykliske udsving på stålmarkedet ikke kan anses at have været årsag til den skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen.
(203)
Et selskab hævdede, at faldet i værdien af USD over for EUR fra 2001 til undersøgelsesperioden havde haft virkninger for EF-erhvervsgrenens situation, men forelagde ikke dokumentation for, at disse valutakursudsving rent faktisk havde haft negative virkninger for EF-erhvervsgrenens resultater. Da der ikke foreligger dokumentation for, at den skadevoldende situation for EF-erhvervsgrenen er blevet påvirket af opskrivningen af EUR over for USD, konkluderes det, at valutakursudsvinget ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimport og den skade, som forvoldtes EF-erhvervsgrenen. Analysen af EF-erhvervsgrenen var ydermere baseret på de finansielle resultater i forbindelse med fremstilling og salg af samme vare på markedet i Fællesskabet. Da langt størstedelen af salget af samme vare på markedet i Fællesskabet blev faktureret i EUR, og da alle større produktionsomkostninger også primært blev afholdt i EUR, havde valutakursudsvingene under alle omstændigheder ingen større virkninger for den skadevoldende situation for EF-erhvervsgrenen.
(204)
På baggrund af den ovenfor beskrevne udvikling i mængder, priser og markedsandele for import med oprindelse i andre tredjelande, konkluderes det, at den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen blev forvoldt, ikke kan tilskrives denne import.
(205)
To eksporterende producenter hævdede, at faldet i rentabiliteten var en følge af stigningen i råmaterialepriserne og derfor ikke kunne kædes sammen med dumpingimporten fra de pågældende lande. Priserne på skrot eller knipler, som er de vigtigste råmaterialer til fremstillingen af sømløse rør, steg rent faktisk betydeligt i løbet af den betragtede periode. Én EF-producent forelagde dokumentation for en prisstigning på 66 % og en anden for en prisstigning på 77 % på skrot mellem sidste kvartal i 2003 og sidste kvartal i undersøgelsesperioden. En af EF-producenterne påviste, at i løbet af hele den betragtede periode, fra 2001 til undersøgelsesperioden, blev skrotprisen mere end fordoblet fra 99 EUR pr. ton i 2001 til 253 EUR pr. ton i undersøgelsesperioden. Der kunne konstateres en lignende tendens for gennemsnitsprisen på knipler.
(206)
EF-erhvervsgrenen blev dog ikke forvoldt væsentlig skade på grund af de øgede råmaterialepriser som sådan, men som beskrevet i betragtning 168 fordi EF-erhvervsgrenen var ude af stand til at overvælte de højere omkostninger på kunderne. På grund af dumpingimporten fra de pågældende lande, i forbindelse med hvilken EF-erhvervsgrenens priser blev underbudt i betydelig grad, kunne den rent faktisk ikke øge sine salgspriser i et omfang, som fuldt ud afspejlede stigningen i råmaterialepriserne.
(207)
Efter forelæggelsen af de endelige resultater gjorde en af de eksporterende producenter gældende, at det var ukorrekt at hævde, at rentabiliteten blev forværret i undersøgelsesperioden, som følge af at EF-producenterne på grund af pristryk fra dumpingimporten var ude af stand til at øge priserne så meget, at de kunne dække stigningen i råmaterialeprisen. Ifølge dette selskab steg prisen på råmaterialer (skrot) med 15,8 % i undersøgelsesperioden. Det blev påstået, at priserne på dumpingimport steg mere end råmaterialepriserne.
(208)
Som nævnt ovenfor blev der i forbindelse med undersøgelsen fundet dokumentation for, at de prisstigninger på råmaterialer, som EF-producenterne måtte betale, var langt højere end de påståede 15,8 % i undersøgelsesperioden På grundlag af de oplysninger, som en række EF-producenter forelagde, fandt man, at stigningen i råmaterialepriserne var større end stigningen i den vejede gennemsnitspris på sømløse rør fra de fire pågældende lande i løbet af den betragtede periode. Derfor opretholdes argumentet om, at EF-producenterne var ude af stand til at øge priserne og gøre salget rentabelt på grund af pristrykket fra dumpingimport.
(209)
De antidumpingforanstaltninger, der siden 1997 har været gældende for den oprindelige varedækning, for så vidt angår Rumænien og Rusland, har af forsigtighedsgrunde ikke været anvendt siden 2004 på grund af visse EF-producenters konkurrencebegrænsende adfærd tidligere.
(210)
Visse eksporterende producenter og importører anmodede om en undersøgelse af det omfang, hvori det kartel, som visse EF-producenter dannede, kunne have påvirket resultaterne for EF-erhvervsgrenen som sådan.
(211)
I den forbindelse fandt man, at der ikke var nogen tidsmæssig overlapning mellem varigheden af visse EF-producenters overtrædelse (1990 til 1995 og for visse varer indtil 1999) og den periode (2001 til 2004), der tages i betragtning i forbindelse med denne antidumpingprocedure. Ydermere er der i forbindelse med undersøgelsen ikke blevet fundet dokumentation for, at EF-erhvervsgrenens priser eller andre skadesindikatorer blev påvirket af konkurrencebegrænsende adfærd. På baggrund af ovenstående og da der ikke foreligger oplysninger eller tegn på det modsatte, kan det konkluderes, at det kartel, som visse EF-producenter dannede før 2001, ikke påvirkede den skadevoldende situation for EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode.
(212)
Efter forelæggelsen af de endelige resultater hævdede en af de eksporterende producenter, at Kommissionens tjenestegrene havde forsømt at undersøge de sandsynlige virkninger af genoprettelsen af normale konkurrencevilkår i EF-erhvervsgrenen efter afslutningen af karteladfærden i 1999. Det blev gjort gældende, at den tidsmæssige overlapning mellem karteladfærden og den betragtede periode i forbindelse med denne procedure var irrelevant, og at Kommissionens tjenestegrene havde begået en fejl i forbindelse med analysen af skaden og årsagssammenhængen og muligvis havde overtrådt grundforordningens artikel 3, stk. 7.
(213)
For det første skal det understreges, at kun en lille del af den pågældende vare, dvs. OCTG-rør (tariferet under KN-kode 7304210020 og KN-kode 7304291120), var berørt af kartelproceduren. I undersøgelsesperioden repræsenterede den mængde OCTG-rør, der blev solgt på markedet i Fællesskabet kun 5 % af EF-erhvervsgrenens samlede salgsmængde.
(214)
Derudover betragtes de to år mellem afslutningen af karteladfærden og begyndelsen af den periode, der er blevet lagt til grund ved fastlæggelsen af skaden, som tilstrækkelig til genoprettelse af normale konkurrencevilkår i EF-erhvervsgrenen. Der var dog tale om en skadevoldende situation i løbet af undersøgelsesperioden.
(215)
På grundlag af ovenstående blev påstanden afvist.
5.4. Konklusion om årsagssammenhæng
(216)
På baggrund af det tidsmæssige sammenfald mellem den øgede dumpingimport fra de pågældende lande, dens voksende markedsandel og det konstaterede underbud på den ene side og EF-erhvervsgrenens tydeligt forværrede situation på den anden side kan det konkluderes, at dumpingimporten er årsag til den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
6. FÆLLESSKABETS INTERESSER
(217)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 skal det undersøges, om der til trods for konklusionerne om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. De sandsynlige virkninger af eventuelle foranstaltninger for alle parter i proceduren samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger skal overvejes i den forbindelse.
6.1. EF-erhvervsgrenen
(218)
Den skadevoldende situation for EF-erhvervsgrenen er et resultat af dens problemer med at konkurrere med dumpingimport til lave priser.
(219)
Det konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger vil sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at øge salgsmængden og markedsandelene og derved skabe yderligere stordriftsfordele og dermed den fortjeneste, som er nødvendig for at retfærdiggøre fortsatte investeringer i produktionsanlæg.
(220)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenens situation fortsat blive forværret. Den vil ikke kunne investere i ny produktionskapacitet og konkurrere effektivt med importen fra tredjelande. Nogle selskaber vil blive nødt til at indstille produktionen af samme vare og afskedige deres ansatte. Det konkluderes derfor, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger er i Fællesskabets interesse.
(221)
En ikke-klagende EF-producent, som er forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent i Rumænien, hævdede, at EF-producenterne allerede udnytter deres produktionskapacitet fuldt ud og ikke ville være i stand til at imødekomme den store efterspørgsel efter sømløse rør på markedet i Fællesskabet og i tredjelande. Selskabet gjorde gældende, at følgelig ville indførelsen af told medføre et for ringe udbud på markedet i Fællesskabet. Som anført ovenfor afslørede undersøgelsen dog, at EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode havde en betydelig overskydende produktionskapacitet, som i fremtiden kunne bruges til fremstilling af den pågældende vare med henblik på at imødekomme efterspørgslen efter sømløse rør på markedet i Fællesskabet.
(222)
Det blev også gjort gældende, at indførelsen af foranstaltninger ville medføre konkurrencebegrænsning på markedet i Fællesskabet. Det skal bemærkes, at der ud over de klagende producenter findes en række betydningsfulde producenter af den pågældende vare i de nye medlemsstater som nævnt i betragtning 139. Antallet af producenter i Fællesskabet betragtes som stort nok til at sikre konkurrence på dette marked, selv om der indføres antidumpingforanstaltninger. Som nævnt i betragtning 188-195 konkurrerer producenterne i andre tredjelande (f.eks. USA) desuden med EF-erhvervsgrenen med tilsvarende varer og priser. Det anses derfor, at indførelsen af foranstaltninger hverken vil have negative virkninger for udbuddet af sømløse rør eller begrænse konkurrencen på markedet i Fællesskabet.
6.2. Ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers interesser
(223)
Kun tre af de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører besvarede spørgeskemaet, og der blev efterfølgende aflagt kontrolbesøg hos to af dem. En fjerde ikke-forretningsmæssigt forbundet importør accepterede et kontrolbesøg på et sent tidspunkt i proceduren. De mængder af den pågældende vare, som disse fire importører importerede, udgjorde 8 % af den samlede import i Fællesskabet og 3 % af Fællesskabets forbrug.
(224)
Da størstedelen af al import af sømløse rør til Fællesskabet importeres af importører, som er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter, og da mindre end halvdelen af al import til markedet i Fællesskabet importeres af ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, kan de fire ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers import betragtes som repræsentativ for alle ikke-forretningsmæssigt forbundne importører.
(225)
For en af importørerne repræsenterede importen af den pågældende vare 22 % af importørens samlede import af sømløse rør, og den dertil svarende salgsværdi repræsenterede 3 % af importørens samlede omsætning i løbet af undersøgelsesperioden. Dette salg var meget rentabelt i undersøgelsesperioden. Når der tages hensyn til, at størstedelen af dette selskabs leverandører er hjemmehørende i Fællesskabet eller i lande, som ikke er berørt af indførelsen af antidumpingtold, kan virkningerne af indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke betragtes som betydelige.
(226)
En anden importør, hvis hovedaktivitet bestod i import og forarbejdning af sømløse rør, importerede alle sømløse rør fra de pågældende lande, navnlig Rusland. En lille del af denne import bestod af såkaldte »certificerede rør«. Det anses derfor, at indførelsen af told på import fra Rusland vil have negative virkninger for dette selskabs overordnede forretningsaktiviteter og navnlig rentabiliteten. Når der tages hensyn til, at der ud over denne importør for nærværende kun findes en anden leverandør af certificerede sømløse rør i Fællesskabet, er det overordentlig sandsynligt, at en eventuel prisstigning på grund af antidumpingtolden på denne vare kan overvæltes på den endelige forbruger. Ydermere ville selskabet kunne foretage i det mindste en del af sine indkøb hos en lokal leverandør i Fællesskabet eller erstatte en del af indkøbene med andre varer end den pågældende vare.
(227)
De øvrige to samarbejdsvillige importører, hvis importmængder også kun repræsenterede en mindre del af den samlede importmængde af den pågældende vare i undersøgelsesperioden, betragtede ikke sig selv som påvirket af indførelsen af told.
(228)
På baggrund af ovenstående fandt man, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil have forskellige virkninger for importørerne alt afhængigt af deres individuelle situation. Det kan således konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger rent faktisk kan få betydelige negative virkninger for en af importørernes finansielle situation. Som gennemsnitlig betragtning forventes det dog ikke, at foranstaltningerne får betydelige finansielle konsekvenser for importørernes overordnede situation.
6.3. Brugernes interesser
(229)
Ingen af brugerne af den pågældende vare besvarede spørgeskemaet fra Kommissionen. Undersøgelsen viste dog, at sømløse rør hovedsageligt anvendes af virksomheder i bygge- og anlægsbranchen og olieselskaber. Ifølge de til rådighed værende oplysninger anvendes sømløse rør i forbindelse med større projekter (kedler, rørledninger, byggeri og anlæg), og de udgør kun en begrænset del af helheden. Det blev derfor konkluderet, at de omkostningsmæssige virkninger af indførelsen af antidumpingforanstaltninger på sømløse med stor sandsynlighed ville være beskedne for sådanne brugere, hvilket muligvis også kan forklare, hvorfor brugerne ikke har været samarbejdsvillige i forbindelse med denne procedure.
(230)
På grundlag af ovennævnte resultater, og da der ikke foreligger andre oplysninger eller reaktioner fra forbrugerorganisationernes side, konkluderes det, at de foreslåede foranstaltningers virkninger for forbrugerne sandsynligvis vil være marginale.
(231)
Det konkluderes derfor, at hensynet til Fællesskabets interesser ikke betyder, at der er tvingende årsager til ikke at indføre antidumpingtold.
7. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
7.1. Skadestærskel
(232)
For at forhindre, at dumpingimporten forvolder yderligere skade, anses det for hensigtsmæssigt at indføre antidumpingforanstaltninger.
(233)
Foranstaltningerne bør indføres på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af den pågældende import, men ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen. Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EF-erhvervsgrenen mulighed for at dække produktionsomkostningerne og samlet opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Fællesskabet, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Idet der blev taget hensyn til EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige rentabilitet i 2001, fandtes det, at en fortjenstmargen på 3 % af omsætningen kunne betragtes som et passende minimum, som EF-erhvervsgrenen kunne have forventet i en situation uden skadevoldende dumping. Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris som fastsat med henblik på beregningen af underbud og den ikke-skadevoldende pris for de varer, som EF-erhvervsgrenen solgte på EF-markedet. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at justere EF-erhvervsgrenens salgspris med det faktiske tab eller den faktiske fortjeneste i undersøgelsesperioden og ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til. Alle forskelle, der fulgte af denne sammenligning, blev derefter udtrykt i procent af den samlede cif-importværdi.
7.2. Endelige foranstaltninger
(234)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9 indføres en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængig af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(235)
Da skadestærsklen er højere end den konstaterede dumpingmargen, bør de endelige foranstaltninger baseres på sidstnævnte. Restdumpingmargenerne blev fastsat til dumpingmargenen for det selskab, der havde den højeste individuelle margen i hvert enkelt land.
(236)
Toldsatserne, udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, er som følger:
Land
Selskab
Toldsats (%)
Kroatien
Alle selskaber
29,8 %
Rumænien
S.C. T.M.K. - Artrom S.A.
17,8 %
S.C. Mittal Steel Roman S.A
17,7 %
S.C. Silcotub S.A.
11,7 %
Alle andre selskaber
17,8 %
Rusland
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant og Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1 %
Alle andre selskaber
35,8 %
Ukraine
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3 %
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube og OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant
25,1 %
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7 %
Alle andre selskaber
25,7 %
(237)
De antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er anført i denne forordning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes ved undersøgelsen med hensyn til de pågældende selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land, som er fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, som er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt ved navn i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte selskaber, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«.
(238)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (14) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil der blive truffet passende foranstaltninger, herunder ajourføring af listen over selskaber, der er omfattet af individuel told. For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør den landsdækkende toldsats ikke blot anvendes på den ikke-samarbejdsvillige eksportør, men også på de selskaber, der ikke foretog eksport i undersøgelsesperioden. Hvis de sidstnævnte selskaber opfylder kravene i grundforordningens artikel 11, stk. 4, andet afsnit, opfordres de imidlertid til at fremsætte anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til nævnte artikel, så deres situation kan blive undersøgt individuelt.
(239)
Hvad angår toldmyndighedernes fastlæggelse af kulstofværdigrænsen ved Fællesskabets grænse, kan denne fastlægges indirekte gennem kontrol af de 11 KN-koder, hvorunder den pågældende vare er tariferet. I hele den betragtede periode bestod 99,9 % af al import af den pågældende vare af sømløse rør med en kulstofværdi, der lå under grænsen på 0,86. Det blev derfor konkluderet, at al import af sømløse rør fra de pågældende lande henhørende under de 11 KN-koder burde betragtes som den pågældende vare med undtagelse af de meget få tilfælde, hvor importøren kan dokumentere, at kulstofværdien for de importerede varer overstiger grænsen på 0,86.
7.3. Anmodning om fritagelse
(240)
En importør, som importerede såkaldte »certificerede sømløse rør« til Fællesskabet, mente, at hans selskab burde fritages for antidumpingtolden. Selskabet har dog ikke anført nogen grunde, som ville berettige en sådan individuel fritagelse. Det bør bemærkes, at denne importør importerede dumpede sømløse rør, hvilket forvoldte EF-erhvervsgrenen skade, og der var således ikke grund til at indrømme pågældende selskab nogen individuel fritagelse. Derudover blev det vurderet, at det ville medføre en uhensigtsmæssig stor risiko for omgåelse af foranstaltningerne, hvis denne importør blev fritaget for antidumpingtolden. Da certificerede rør også kan anvendes til en række forskellige formål, kunne det rent faktisk ikke i tilstrækkelig grad sikres, at denne import kun ville blive brugt i bygge- og anlægsarbejder i Italien.
7.4. Anmodning om delvis suspension
(241)
Efter forelæggelsen af de endelige resultater anmodede en af importørerne om delvis suspension i ni måneder (med mulighed for en forlængelse på yderligere 12 måneder) af tolden på importen af visse typer af den pågældende vare, som blev fremstillet af den russiske eksporterende producent TMK, og som var tariferet under KN-kode 7304 39 92 og certificeret af det italienske arbejdsministerium til anvendelse i forbindelse med offentlige bygge- og anlægsarbejder i Italien.
(242)
Importøren gjorde gældende, at en delvis suspension ville være i Fællesskabets interesse i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 4. Det blev hævdet, at uden den delvise suspension af foranstaltningerne ville importøren stoppe importen af certificerede rør, og følgelig ville der kun være et enkelt selskab, der fremstiller certificerede sømløse rør, tilbage i Italien, og dette selskab ville således have et monopol.
(243)
Importøren hævdede, at delvis suspension af foranstaltningerne ikke ville forvolde skade for den angiveligt eneste EF-producent, hvis produktionsmængde af certificerede sømløse rør angiveligt kun dækker ca. to tredjedele af den årlige efterspørgsel efter certificerede sømløse rør i Italien. Ydermere gjorde importøren gældende, at en delvis suspension af foranstaltningerne let kunne overvåges af de italienske toldmyndigheder gennem en simpel kontrol af de certificeringsdokumenter, der skal fremlægges for toldmyndighederne ved hver enkelt importtransaktion.
(244)
Med hensyn til argumentet om, at manglende delvis suspension af foranstaltningerne ville skabe et monopol på markedet i Fællesskabet, skal det bemærkes, at mens der i undersøgelsesperioden fandtes to producenter i Italien, der producerede certificerede sømløse rør, har der siden slutningen af 2005 rent faktisk kun været et selskab tilbage. Det kunne dog påvises, at i undersøgelsesperioden var der i forbindelse med dumpingimport af certificerede rør fra Rusland tale om prisunderbud, hvad angår certificerede rør produceret af EF-erhvervsgrenen, af et sådant omfang, at EF-producenterne ikke kunne konkurrere med denne dumpingimport og følgelig måtte standse eller kraftigt reducere produktionen af certificerede sømløse rør. Da den omstændighed, at kun en EF-producent af certificerede sømløse rør forblev på markedet i Fællesskabet, rent faktisk var en følge af dumpingimport af certificerede sømløse rør fra Rusland, må argumentet om, at delvis suspension af tolden ikke vil forvolde EF-erhvervsgrenen skade, afvises. Det forventes tværtimod, at indførelsen af told vil medføre øget konkurrence, og at andre EF-producenter af certificerede rør vil vende tilbage på markedet i Fællesskabet.
(245)
Mens det anerkendes, at overvågningen af den delvise suspension i princippet kunne varetages af de italienske toldmyndigheder, må anmodningen om delvis suspension afvises på samme grundlag som den anmodning om fritagelse, der er nævnt ovenfor under betragtning 240. Hvis en enkelt importør indrømmes delvis suspension af foranstaltningerne, ville der være tale om en uhensigtsmæssig stor risiko for omgåelse, da de certificerede sømløse rør, der importeres af dette selskab, også kan anvendes i andre sammenhænge end i forbindelse med bygge- og anlægsarbejder i Italien.
7.5. Tilsagn
(246)
Samme importør anførte, at der burde accepteres et tilsagn fra den russiske eksporterende producent, der leverer varen. Tilsagnet burde omfatte en toldfri importmængde med et kvantitativt loft. Importøren gjorde gældende, at en sådan maksimal importmængde kun ville blive anvendt i forbindelse med offentlige bygge- og anlægsprojekter i Italien. Derfor ville denne import ikke forvolde EF-erhvervsgrenen skade. Der ville ydermere være et utilstrækkeligt udbud af certificerede sømløse rør i Fællesskabet. Det bør dog bemærkes, at i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 1, kan kun eksporterende producenter og ikke importører afgive tilsagn. Denne anmodning blev derfor afvist.
(247)
Efter fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale indførelsen af endelig antidumpingtold, afgav størstedelen af de eksporterende producenter i de pågældende lande pristilsagn i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 1.
(248)
Der findes imidlertid et betydeligt antal forskellige typer af den pågældende vare med egenskaber, som er vanskelige at differentiere ved indførsel. Dette gør det stort set umuligt at fastsætte relevante mindstepriser for hver varetype, som med rimelighed kan kontrolleres af Kommissionen og medlemsstaternes toldmyndigheder ved importen. Derudover har der de seneste år været betydelige prisudsving for den pågældende vare, hvorfor den ikke er særlig egnet til faste pristilsagn, der gælder i en længere periode. Prisudsvingene skyldes udsving i priserne på råmaterialer, dvs. knipler, blokke og stålskrot. Mængderne af disse råmaterialer varierer, men udgør dog altid størstedelen af produktionsomkostningerne. Hvis mindstepriserne ved import blev indekseret til prisen på et af råmaterialerne, ville der skulle fastsættes forskellige indekseringsformler for hver undervaregruppe, hvilket ville gøre fastsættelsen af parametrene for indekseringsformlerne og overvågningen af tilsagnene ekstremt kompleks.
(249)
Derudover skal der mindes om, at der tidligere blev accepteret tilsagn for visse varer, der er omfattet af denne undersøgelses varedækning. Disse tilsagn, som var baseret på et princip om, at priserne pr. varegruppe skulle være i overensstemmelse med den gældende prisstruktur i Fællesskabet, viste sig at være meget vanskelige at overvåge for Kommissionen, eller det blev konstateret, at de ikke kunne hæve priserne til et ikke-skadevoldende niveau, som kunne genskabe retfærdige handelsvilkår på markedet i Fællesskabet (15).
(250)
I en række tilfælde var den foreslåede produktklassifikation ydermere ikke tilstrækkeligt detaljeret til at muliggøre en ordentlig overvågning, eller også muliggjorde det foreslåede prisniveau ikke fjernelse af den skadevoldende dumping.
(251)
På baggrund af ovenstående, navnlig vanskelighederne med at overvåge de forskellige mindsteimportpriser, findes det, at tilsagnene principielt ikke kan fungere. På baggrund af Rumæniens forestående tiltrædelse af Fællesskabet vil foranstaltningerne mod landet dog have en begrænset varighed. Risikoen for omgåelse af mindsteimportpriserne fra de rumænske eksportørers side er i lighed med risikoen for betydelige prisændringer derfor begrænset. Følgelig accepterede Kommissionen ved afgørelse 2006/441/EF af 23. juni 2006 (16) om godtagelse af tilsagn i forbindelse med antidumpingproceduren vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller stål, med oprindelige i bl.a. Rumænien de rumænske eksporterende producenters tilbud om tilsagn. Grundene til accept af dette tilsagn er beskrevet mere detaljeret i nævnte afgørelse. Kommissinoner anerkender, at tilbuddene om tilsagn fjerner de skadevoldende virkninger af dumpingen og i betydeligt omfang begrænser risikoen for omgåelse.
(252)
For at give Kommissionen og toldmyndighederne bedre muligheder for effektivt at overvåge, om selskaberne overholder tilsagnene, når der fremlægges en anmodning om overgang til fri omsætning for de relevante toldmyndigheder, skal fritagelsen for antidumpingtolden være betinget af, i) at der fremlægges en tilsagnsfaktura, som er en handelsfaktura, som mindst indeholder de oplysninger og den erklæring, der er anført i bilaget, ii) at varerne er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af nævnte selskaber til den første uafhængige kunde i Fællesskabet, og iii) at de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen. Den relevante antidumpingtold pålægges på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen om overgang til fri omsætning, hvis det fastslås, at de pågældende betingelser ikke er opfyldt.
(253)
Hvis Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 9, på grund af misligholdelse trækker sin godtagelse af et tilsagn tilbage, under henvisning til bestemte transaktioner og erklærer de relevante tilsagnsfakturaer for ugyldige, opstår der en toldskyld på tidspunktet for godtagelse af erklæringen om overgang til fri omsætning for de pågældende transaktioner.
(254)
Importørerne bør være opmærksomme på, at der som en normal handelsrisiko kan opstå en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen om overgang til fri omsætning, jf. betragtning 252 og 253, selv hvis Kommissionen havde godtaget et tilsagn fra den producent, hos hvilken de køber direkte eller direkte.
(255)
Toldmyndighederne bør i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 7, straks underrette Kommissionen, når der konstateres tegn på misligholdelse af tilsagnet.
(256)
De rumænske eksporterende producenters tilbud om tilsagn anses derfor for at kunne godtages af Kommissionen, og de pågældende selskaber er blevet underrettet om de væsentligste kendsgerninger, overvejelser og forpligtelser, der ligger til grund for godtagelsen. Af ovennævnte grund kan de russiske og ukrainske eksporterende producenters tilbud om tilsagn dog ikke godtages.
(257)
Det skal bemærkes, at der kan indføres en antidumpingtold, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 9 og 10, hvis tilsagnet misligholdes, trækkes tilbage eller formodes misligholdt.
7.6. Konklusion vedrørende de to interimsundersøgelser og de eksisterende foranstaltninger
(258)
Der mindes om, at der som nævnt i betragtning 3 blev indledt to interimsundersøgelser på Kommissionens eget initiativ for at muliggøre en eventuel ændring eller ophævelse af de eksisterende endelige antidumpingforanstaltninger på importen af varer omfattet af den oprindelige varedækning fra Kroatien, Rumænien, Rusland og Ukraine.
(259)
På grundlag af resultaterne af nærværende undersøgelse bør der indføres foranstaltninger på importen af de sømløse rør med oprindelse i Kroatien, Rumænien, Rusland og Ukraine, der er beskrevet i betragtning 17. Da den pågældende vare som defineret i afsnit 2.1 også dækker varedækningen for de eksisterende foranstaltninger, er det ikke længere hensigtsmæssigt at opretholde de foranstaltninger på import af varer omfattet af den oprindelige varedækning, der blev indført ved forordning (EF) nr. 2320/97 og (EF) nr. 348/2000, og disse forordninger, som ændret, bør derfor ophæves.
(260)
Samtidigt bør de to ovennævnte interimsundersøgelser samt de under afsnit 1.2 nævnte interims- og udløbsundersøgelser, der blev indledt i november 2002, afsluttes.
(261)
Ydermere bliver forordning (EF) nr. 1866/2005 af 8. november 2005 om forlængelse af den delvise suspension af foranstaltningerne på varerne omfattet af den oprindelige varedækning med oprindelse i Kroatien og Ukraine overflødig efter ophævelsen af forordning (EF) nr. 348/2000 -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål, med cirkulært tværsnit, med udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, med en kulstofværdi på 0,86 og derunder ifølge formler (17) og kemiske analyser foretaget af International Institute of Welding, henhørende under KN-kode ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 og ex 7304 59 93 (18) (Taric-kode 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 og 7304599320) og med oprindelse i Kroatien, Rumænien, Rusland og Ukraine.
Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for de ovenfor nævnte varer fremstillet af nedenfor nævnte selskaber:
Land
Selskab
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Kroatien
Alle selskaber
29,8 %
Rumænien
S.C. T.M.K. - Artrom S.A.
17,8 %
A738
S.C. Mittal Steel Roman S.A.
17,7 %
A739
S.C. Silcotub S.A.
11,7 %
A740
Alle andre selskaber
17,8 %
A999
Rusland
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant og Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1 %
A741
Alle andre selskaber
35,8 %
A999
Ukraine
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3 %
A742
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube og OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant
25,1 %
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7 %
A744
Alle andre selskaber
25,7 %
A999
Uanset stk. 1 finder den endelige antidumpingtold ikke anvendelse på importerede varer, der er overgået til fri omsætning i overensstemmelse med artikel 2.
Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Importerede varer, der er angivet til overgang til fri omsætning og faktureret af selskaber, som har afgivet tilsagn, der er godtaget af Kommissionen, og hvis navne er opført i Kommissionens afgørelse 2006/441/EF af 23. juni 2006 (19), som eventuelt ændret, undtages fra den ved artikel 1 indførte antidumpingtold, forudsat at:
-
varerne er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af nævnte selskaber til den første uafhængige kunde i Fællesskabet,
-
sådan import er ledsaget af en tilsagnsfaktura; som er en handelsfaktura, som indeholder mindst de oplysninger og den erklæring, der er angivet i bilaget til nærværende forordning, og
-
de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen.
2. Der opstår en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen om overgang til fri omsætning:
-
hvis det i forbindelse med den import, der er beskrevet i stk. 1, fastslås, at en eller flere af betingelserne i nævnte stykke ikke er opfyldt, eller
-
hvis Kommissionen trækker sin godtagelse af tilsagnet tilbage i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 9, i en forordning eller afgørelse, som henviser til særlige transaktioner og erklærer de pågældende tilsagnsfakturaer ugyldige.
Artikel 3
Forordning (EF) nr. 2320/97 og forordning (EF) nr. 348/2000 ophæves.
Artikel 4
Interimsundersøgelserne af antidumpingtolden på import af sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Rusland og Rumænien og i Kroatien og Ukraine, som blev indledt i marts 2005, afsluttes.
De interims- og udløbsundersøgelser, som blev indledt i november 2002, og som betragtning 20 i forordning (EF) nr. 1322/2004 bekræftede som igangværende, afsluttes.
Artikel 5
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 27. juni 2006.
32006R0954
L 175/4
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (EО) № 954/2006 НА СЪВЕТА
от 27 юни 2006 година
относно налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватска, Румъния, Русия и Украйна, за отмяна на Регламент (ЕО) № 2320/97 и Регламент (ЕО) № 348/2000 относно приключване на междинното преразглеждане и преразглеждането във връзка с изтичане на срока на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Русия и Румъния и от Хърватска и Украйна
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (EО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. относно защита срещу дъмпингов внос на продукти от страни, които не са членки на Европейската общност (1), („основен регламент“), и по-специално членове 8, 9, член 11, параграфи 2 и 3 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, направено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1 Започване
(1)
На 31 ноември 2005 г., със известие („съобщение за започване“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести започването на антидъмпингова процедура относно вноса на някои безшевни тръби („безшевни тръби“) от желязо или стомана („разширено определение“), с произход от Хърватска,, Румъния, Русия и Украйна и започването на две междинни преразглеждания на антидъмпинговите мита, приложими спрямо вноса на някои безшевни тръби, от желязо или нелегирана стомана („разширено определение“), с произход, inter alia, от Русия и Румъния или от Хърватска и Украйна.
(2)
Процедурата беше започната на основание на жалба, подадена на 14 февруари 2005 г. от Комитета за защита на индустрията на безшевни тръби от стомана на Европейския съюз (наричан по-нататък „жалбоподател“), от името на по-голямата част от производителите, представляващи в случая повече от 50 % от цялата продукция на Общността на тръби, отговарящи на разширеното определение. Жалбата съдържаше доказателствен материал за дъмпинг, обект на който са разглежданите продукти и произтичащата от това имуществена вреда. Този доказателствен материал беше счетен за достатъчен като основание за започване на процедура.
(3)
Комисията започна по собствена инициатива междинни преразглеждания, съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, с цел да се даде възможност за евентуално изменение или отмяна на окончателните антидъмпингови мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 2320/97 (3) и Регламент (ЕО) № 348/2000 на Съвета (4) върху вноса на някои безшевни тръби, отговарящи на първоначалното определение на продукта, с произход, inter alia, от Хърватска, Румъния, Русия и Украйна („окончателни мерки“). Ако се установи, че мерките следва да бъдат наложени на базата на разширеното определение на продукта, тъй като продуктите, засегнати от наложените мерки по силата на Регламенти (ЕО) № 2320/97 и (ЕО) № 348/2000, съответстват на разширеното определение, може да стане необходимо извършването на изменение или отмяна.
1.2. Действащи мерки по отношение на износа, съответстващ на първоначалното определение на продукта
(4)
Регламент (ЕО) № 2320/97 наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои безшевни тръби, съответстващи на първоначалното определение на продуктите с произход, наред с другото, от Румъния и Русия. С Решения 97/790/ЕО (5) и 2000/70/ЕО на Комисията (6) бяха приети, наред с другото, гаранциите, предложени от румънските и руските износители. С Регламент (ЕО) № 1322/2004 на Съвета (7) бе решено повече да не бъдат налагани действащите мерки, засягащи вноса, съответстващ на първоначалното определение на продуктите с произход от Румъния и от Русия, с цел предохранителни мерки във връзка с антиконкурентното поведение в миналото на някои производители от Общността (виж съображение 9 и следващите от споменатия регламент). Съображение 20 от същия регламент потвърждава, че междинното преразглеждане и преразглеждането по повод изтичане срока на мерките, открито със известието за започване през ноември 2002 (8), ще продължат до появата на нови констатации, с цел да се осигури възможност за оценка на положението за в бъдеще на основата на нови данни, които по никакъв начин не са свързани с антиконкурентното поведение.
(5)
На основата на преразглеждане, провеждано съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 258/2005 (9) Съветът внесе изменения в окончателните мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 348/2000, премахна възможността за освобождаване от мито, предвидена с член 2 на същия регламент и наложи антидъмпингово мито от 38,8 % върху вноса, съответстващ на първоначалното определение на стоката, с произход от Хърватска и антидъмпингово мито от 64,1 % върху вноса, съответстващ на първоначалното определение на стоката, с произход от Украйна, с изключение на вноса от Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), подлежащо на антидъмпингово мито от 51,9 %.
(6)
С Решение 2005/133/ЕО (10) Комисията суспендира частично окончателните мерки за период от девет месеца, влизащо в сила от 18 февруари 2005 г. Това частично суспендиране беше удължено с допълнителен срок от една година, по силата на Регламент (ЕО) № 1866/2005 на Съвета (11). Оттук нататък, действащите мита са митата, установени с Регламент (ЕО) № 348/2000, т.е. 23 % за Хърватска и 38,5 % за Украйна.
1.3. Временни мерки
(7)
Предвид необходимостта от по-задълбочено разглеждане на някои аспекти от разследването и предвид отношението му към междинното преразглеждане и преразглеждането във връзка с изтичането на срока на мерките, споменати в раздел 1.2 по-горе, беше решено разследването да продължи без да се установяват временни мерки.
1.4. Страни, заинтересовани от процедурата
(8)
Комисията официално информира за започването на процедурата известните ѝ заинтересовани хърватски, румънски, руски и украински производители износители, вносители/търговци, потребители, доставчици и асоциации, представителите на заинтересованите страни-износителки, както и производителите от Общността, подали жалбата и други известни производители от Общността. Тя предостави на заинтересованите страни възможност да запознаят със своята гледна точка в писмен вид и да изискат изслушване в определения в известието за започване на процедурата срок.
(9)
Предвид големия брой цитирани в жалбата руски и украински производители износители, големият брой вносители от Общността и големият брой производители от Общността, подкрепили жалбата, в известието за започване на процедурата се предвиждаше да се използва съставянето на представителна извадка за определяне на евентуалното наличие на дъмпинг и вреда, съгласно член 17 от основния регламент.
(10)
За да може Комисията да вземе решение относно необходимостта от съставяне на представителна извадка и когато е приложимо, за определяне на състава на извадката, всички руски и украински производители износители и всички вносители и производители от Общността бяха приканени да се представят и да предоставят, съгласно известието за започване, основните данни за дейността си, свързана с разглеждания продукт, за ПР (от 1 януари 2004 г. до 31 декември 2004 г.).
1.4.1. Представителна извадка на износители/производители
(11)
След разглеждане на данните, предоставени от руските и украинските производители износители и предвид факта, че в Русия и Украйна по-голяма част от предприятията са част от големи групи производители, беше решено, че за тези две страни не е необходимо съставянето на извадка.
1.4.2. Представителна извадка на производството на Общността и вносителите
(12)
Що се отнася до производството на Общността, Комисията избра, съгласно член 17 от основния регламент, извадка на основата на най-големия представителен обем продукция и продажби на производителите на Общността, върху който разследването би могло разумно да се облегне предвид времето, с което разполага. Въз основа на отговорите, получени от производителите на Общността, Комисията избра пет дружества, установени в четири държави-членки. Тъй като един от производителите от Общността, част от първоначалната извадка не оказа съдействие, той беше заместен от друг производител на Общността. Изразено в обем продукция, петте предприятия, част от извадката, представляваха 49 % от общото производство на Общността. Беше проведено запитване до заинтересованите страни, съгласно член 17, параграф 2 от основния регламент и възражение не беше повдигнато. Наред с това, останалите производители от Общността бяха приканени да представят някои данни от общ характер, с цел да се определи евентуалната вреда. Поради малкия брой получени отговори от страна на вносителите, беше решено, че не се налага изготвянето на представителна извадка на вносителите.
1.5. Формуляри на заявление за третиране като действащи при пазарна икономика (ТПИ) или за индивидуално третиране (ИТ)
(13)
С цел да се предостави възможност на украинските производители износители, които желаят, да депозират заявление за ТПИ или за ИП, Комисията изпрати до известните ѝ украински производители износители формуляри на заявлението. Три групи производители износители и свързани с тях дружества представиха заявления ТПИ или за ИТ, ако не са могли да отговорят на необходимите условия за ТПИ.
1.6. Въпросници
(14)
Комисията изпрати въпросници до всички известни ѝ заинтересовани страни, както и до всички други дружества, които се представиха в срока, определен в известието за започване. Тя получи отговори от трима румънски производители износители и от две свързани с тях дружества, от две групи руски производители износители и пет свързани с тях дружества, от които три са с местонахождение в Общността, както и от три групи украински производители износители и техните свързани дружества. Петима производители от Общността също изпратиха отговори. Въпреки че шест вносители отговориха на формуляра за съставяне на извадката, само трима от тях оказаха съдействие, като предадоха пълен отговор на въпросника. Друг един вносител се съгласи на проверка на място в офисите си, макар и да не бе предоставил отговор на въпросника.
(15)
Комисията издири и провери данните, счетени за необходими за определянето на дъмпинга, вредата, претърпяна в резултат от него и интереса на Общността. Тя пристъпи към проверки на място в офисите на следните дружества:
Производители от Общността
-
Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия
-
Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Германия
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания
-
Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Франция
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия
Производители износители в Румъния
-
S.C. T.M.K. - Artrom S.A., Slatina
-
S.C. Silcotub S.A., Zalau
-
S.C. Mittal Steel Roman S.A., Roman
Производители износители в Русия
-
Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company („Volzhsky“), Volzhsky
-
Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works („Tagmet“), Taganrog
-
Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works („Pervouralsky“), Pervouralsk
-
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant („Chelyabinsk“), Chelyabinsk
Свързано дружество в Русия
-
CJSC Trade House TMK, Moscow
Производители износители в Украйна
-
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, Nikopol
-
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist (Yutist), Nikopol
-
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (DTW), Dnepropetrovsk
-
OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnepropetrovsk
Свързан търговец на едро в Украйна
-
SPIG Interpipe, Dnepropetrovsk, related to NTRP and Niko Tube
Свързан търговец на едро в Швейцария
-
SEPCO S.A., Lugano, related to NTRP and Niko Tube
Свързан вносител
-
Sinara Handel GmbH, Köln, свързан с Artrom
Независими вносители
-
Thyssen Krupp Energostal S.A., Полша
-
Assotubi S.P.A., Италия
-
Bandini Sider S.R.L., Imola, Италия
1.7. Период на разследване
(16)
Разследването, свързано с дъмпинга и вредата обхваща периода между 1-ви януари 2004 и 31 декември 2004 г. (наричан по-нататък „ПР“). Разглеждането на тенденциите по отношение оценката на вредата, обхваща периода от 1 януари 2001 г. до края на периода на разследване (наричан по-нататък „разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(17)
„Разглежданият продукт“ обхваща някои безшевни тръби („безшевни тръби“) от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с външен диаметър не по-голям от 406,4 милиметра и с единен въглероден еквивалент (CEV), равен или по-малък от 0,86, съгласно формулата и химическите анализи на Международния институт по заваряване (МИЗ). Разглежданият продукт съответства на кодове по КН ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 (12) (код по ТАРИК 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 и 7304599320).
(18)
Разглежданият продукт намира много разнообразни приложения: тръби за пренос на течности, строителни стълбове, за механична употреба, газопроводи, отоплителни тръби и сондажни тръби за петролната индустрия (наричани тръби за нефтопродукти „OCGT“), служещи като сондажни, укрепващи, помпено-компресорни тръби.
(19)
Безшевните тръби могат да се доставят на потребителя в различна форма. Те могат да бъдат например поцинковани, резбовани, полуготови (непреминали топлинна обработка), могат да бъдат със специални краища или различни напречни сечения, нарязани по размер или не. Няма общ стандарт за оразмеряване, което обяснява факта, че по-голяма част от безшевните тръби се произвеждат по поръчка на клиента. Произвежданите безшевни тръби обикновено се заваряват помежду си. Въпреки това, в някои специални случаи те могат да се свързват помежду си на резба или да се използват самостоятелно, като остават заваряеми. Разследването показа, че всички безшевни тръби имат еднакви физически, химически и технически характеристики и еднакво основно предназначение.
(20)
Определението на продукта, прието за настоящата процедура беше оспорено от някои от заинтересованите страни. От една страна някои страни изтъкнаха, че някои видове на продукта, цитирани в описанието на продукта, са с различни основни механични и химически характеристики (виж съображения от 21 до 26). От друга страна много от страните поставиха под съмнение използването на критерия за заваряемост и за пределна стойност на CEV, които са свързани (виж съображения от 27 до 36). Освен това една от страните поиска безшевните тръби наречени „сертифицирани“ да бъдат извадени от приложното поле. (виж съображение 37).
(21)
Беше изтъкнато, че някои видове продукти, включени в описанието на продукта, а именно тръбите за OCTG и газопроводните тръби, са с различни основни механични и химически характеристики и с различно крайно предназначение; следователно не са взаимозаменяеми.
(22)
Така както е дефиниран „продуктът“ включва различни видове продукти. Въпреки това се счита, че видовете продукти, принадлежащи към отделните сегменти (включително от ниската гама и от високата гама) представляват един единствен продукт, когато липсва ясно разграничение между сегментите, т.е. съседните сегменти се застъпват и се конкурират. Такъв е случаят в рамките на настоящата процедура, тъй като беше представено доказателство, че тръбите от легирана стомана и от нелегирана стомана, които са предмет на разследването, могат да имат еднакво крайно предназначение и не съществува никакво ясно разграничение в категориите, както на тръбите от легирана стомана, така и на тръбите от нелегирана стомана.
(23)
Що се отнася до тръбите OCGT и газопроводните тръби, разследването показа, че наред с другото, те имат химически характеристики, които са сравними с другите видове безшевни тръби, тъй като се вместват под пределната стойност за CEV, която е 0.86. Освен това, те споделят и други основни характеристики с другите видове продукти, като например външен диаметър или дебелина на стената.
(24)
Що се отнася до крайните предназначения на тръбите OCGT и газопроводните тръби, някои производители износители изтъкнаха, че тръбите OCGT и газопроводните тръби се използват за различни предназначения и не са взаимозаменяеми с другите видове безшевни тръби. В тази връзка беше констатирано, че OCGT тръбите с гладък край (без резба), които понастоящем попадат в код по КН 7304 21 00 и се използват в строителния отрасъл, са взаимозаменяеми с други тръби от нелегирана стомана, понастоящем попадащи в код по КН 7304 39 58. Следователно има поне частично застъпване по отношение на крайното предназначение на различните видове безшевни тръби.
(25)
Въз основа на предходното, се отхвърля аргументът, според който OCGT тръбите и газопроводните тръби от една страна, и другите безшевни тръби, от друга страна, не са взаимозаменяеми.
(26)
Друг производител износител изтъкна, че пределната стойност на CEV не е химическа характеристика на продукта, тъй като не е пряко свързана с химическия състав на безшевната тръба, а е функция от него. Ако е вярно, че пределната стойност на CEVе резултат от формула, то тя е пряко свързана с химическия състав на продукта и позволява да се направи сравнение на различните марки стомана от гледна точка на тяхната заваряемост. Пределната стойност на CEVне е свързана с никаква механична или техническа характеристика на стоманата и зависи единствено от нейния химичен състав. Следователно, пределната стойност на CEVе химическа характеристика на продукта и изтъкнатия аргумент се отхвърля.
(27)
Някои страни приведоха аргументи, че критерият за заваряемост като такъв, не е подходяща характеристика на разглеждания продукт, тъй като значителен процент от продуктите, отговарящи на описанието на продукта (резбовани тръби и тръби OCGT) никога не биват заварявани. Използвайки заваряемостта като критерий, отделните продукти изкуствено се разглеждат като един и същ продукт.
(28)
Следва първо да се отбележи, че заваряемостта е действително обща химическа и техническа характеристика на всички безшевни тръби (тъй като тя зависи от химическия състав на стоманата). Тъй като по-голяма част от произвежданите безшевни тръби се свързват чрез заваряване, става въпрос за основна характеристика при определението на продукта. След това, по отношение на резбованите тръби и тръбите OCGT, които по принцип не се заваряват помежду си, разследването показа, че въпреки това, те си остават заваряеми, т.е. споделят тази основна химическа и техническа характеристика. Освен това, не може да се изключи резбовани или резбонарезни безшевни тръби или тръби OCGT да бъдат трансформирани в заваряеми безшевни тръби само чрез смяна на категорията. По-специално, по отношение на OCGT тръбите се оказва, че една и съща тръба може да се класифицира в две различни категории (и в две различни позиции на КН) единствено в зависимост от крайното си предназначение, например, ако се използва в строителния отрасъл или в нефтодобивния отрасъл. И накрая беше установено, че някои продукти, внасяни от заинтересованите страни, които не са класифицирани като тръби OCGT, не се използват от нефтодобивния или газовия отрасли.
(29)
Един износител изтъкна, че според европейските стандарти, само една марка стомана съответства на резбовани тръби и че следователно тези продукти могат да се разграничат от другите безшевни тръби. Анализът на различните съществуващи стандарти и по-конкретно на тръбите OCGT обаче показа, че резбонарезните тръби могат да бъдат произведени от няколко различни марки стомана.
(30)
Въз основа на предходното, заваряемостта на безшевните тръби беше счетена за подходящ критерий при дефиниране на продукта. Отхвърлен беше аргументът, според който, предложеното определение на продукта стига до изкуствено прегрупиране на различни продукти.
(31)
Беше изтъкнато, че пределната стойност на CEV не е критерий, който да дава възможност за дефинирането на продукта, тъй като не позволява да се определи заваряемостта на отделните видове безшевни тръби.
(32)
Разследването показа, че пределната стойност на CEV в действителност е показател, пряко свързан както с химическия състав на стоманата, така и със заваряемостта. Висока пределна стойност на CEV означава не само, че стоманата съдържа повече въглерод и/или сплав, но и че стоманата по-трудно може да бъде заварена. От друга страна, по-ниската пределна стойност на CEV сочи, че стоманата е по-бедна на въглерод или на сплави и че следователно по-лесно се заварява. С други думи, различните пределни стойности на CEV налагат различни условия на заваряване. Стомана с пределна стойност на CEV 0,86 вече изисква по-специални условия на заваряване и от там не би могла да бъде заварена в нормален режим. От тук, пределната стойност на CEV като показател за заваряемост е подходящ критерий за дефиниране на продукта.
(33)
Един производител износител изтъкна, че пределната стойност на CEV е само една от многобройните химически, технически и механични характеристики на стоманата и следователно не може да се използва самостоятелно за дефиниране на продукта. По този повод следва да се отбележи, че пределната стойност на CEV се счита за подходящ критерий за дефиниране на продукта. Наред с това, както може да се заключи от определението на продукта, пределната стойност на CEV не е единствения използван критерий. И накрая, но не на последно място, сравнението на различните видове продукти беше извършено на по-подробна основа, отчитаща различните характеристики на продукта (например размери и топлинна обработка).
(34)
Много от заинтересованите страни изказаха също и твърдението, че пределната стойност на CEV от 0,86 е определена произволно, тъй като границата за лесно заваряване е над 0,86. Пределната стойност на CEV от 0.86 обаче, няма никакво отношение към лесния начин на заваряване. В действителност, производството на Общността, което е жалбоподател, изтъкна и приведе доказателства за това, че това е максималната пределна стойност на CEV за нелегирана стомана, която съгласно европейските стандарти служи за производството на безшевни тръби.
(35)
Въз основа на това, както прибягването до пределна стойност на CEV , така и определянето ѝ на 0,86 имат за цел да покрият цяла гама продукти, които могат да бъдат разглеждани като един единствен продукт, дори и ако се изключи от определението например неръждаемата стомана или тръбите за лагери, които имат пределна стойност на CEV надвишаваща 0,86.
(36)
Въз основа на предходното, пределната стойност на CEV, така както е предложена от жалбоподателя, се запазва в определението на разглеждания продукт.
(37)
Един от вносителите от Общността изказа твърдението, че наречените „сертифицирани“ безшевни тръби не отговарят на определението на продукта. Тези безшевни тръби се произвеждат съгласно сертифицирана процедура, утвърдена от италианското министерство за капитално строителство и се използват за укрепване в строителни проекти в Италия. Въпреки това, беше установено, че всички разновидности от разглеждания продукт, включително сертифицираните безшевни тръби, споделят еднакви основни физически, химически и технически характеристики и са с еднакво крайно предназначение. Не беше намерено никакво доказателство (и заинтересованото предприятие не приведе никакво доказателство), което би дало възможност да се заключи, че тези сертифицирани тръби са различен продукт и в тази връзка следва да бъдат изключени от приложното поле на мерките. Следователно това твърдение беше отхвърлено.
(38)
Въз основа на предходното, беше решено, че всички безшевни тръби, независимо от възможните разлики на разновидностите на продукта, представляват един и същ продукт за целите на настоящата процедура, тъй като показват едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и имат едни и същи основни приложения.
2.2. Сходен продукт
(39)
Продуктът, изнасян за Общността с произход от Хърватска, Румъния, Русия и Украйна, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на тези страни и продуктът, произвеждан и продаван в Общността от производители от Общността се считат с еднакви основни физически, химически и технически характеристики и се употребяват със същото предназначение; следователно е уместно да се считат за сходен продукт, по смисъла на член първи, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Обща методология
(40)
Изложената по-долу обща методология се прилага спрямо всички хърватски, румънски и руски производители износители, както и спрямо оказалите съдействие украински производители износители, на които е предоставен ТПИ . Констатациите относно дъмпинга на всяка от заинтересованите страни-износителки следователно отразяват само конкретното положение на всяка от тях.
3.1.1. Нормална стойност
(41)
Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, първо беше проучено, за всеки от оказалите съдействие производители износители, дали вътрешните продажби на разглеждания продукт са били представителни, т.е. дали общият им обем представлява поне 5 % от общия обем на експортните им продажби в Общността. След това Комисията установи разновидностите на разглеждания продукт, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи общо представителни вътрешни продажби, идентични или пряко сравними с продаваните разновидности за износ в Общността.
(42)
За всеки вид, продаван на вътрешния пазар от производителите износители и считан за пряко сравним с вида на разглеждания продукт, продаван за износ в Общността, беше установено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни, по смисъла на член 2, параграф 2 от основния регламент. Вътрешните продажби на определен вид от разглеждания продукт се считат за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните продажби на вътрешния пазар за тази разновидност на продукта за ПР е възлизал на 5 % или повече от общия обем продажби на разглеждания подобен продукт, изнасян за Общността.
(43)
След това беше проучено дали вътрешните продажби в представителни количества от всяка разновидност на разглеждания продукт, могат да се считат за реализирани в обичайни търговски условия, съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент, като се определи процентът на продажбите на печалба от въпросната разновидност, реализирани на вътрешния пазар за независими клиенти.
(44)
Когато обемът на продажбите на дадена разновидност на разглеждания продукт, реализирани на нетна цена, равна или по-голяма от разходите за единица продукция, съставлява повече от 80 % от общия обем на продажбите от въпросната разновидност и когато среднопретеглената цена, практикувана за тази разновидност е равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност се основава на реалната вътрешна цена, отговаряща на среднопретеглената цена от всички вътрешни продажби от въпросната разновидност за ПР, независимо дали продажбите са на печалба или не. Когато обемът на продажбите, извършени на печалба от определената разновидност представлява 80 % или по-малко от общия обем продажби от тази разновидност или когато среднопретеглената цена, практикувана при тези продажби е по-ниска от разхода за единица продукция, нормалната стойност се основава на реалната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само от продажбите на въпросната разновидност, реализирани на печалба, ако тези продажби съставляват 10 % или повече от общия обем на продажбите от въпросната разновидност на продукта. Когато обемът на реализираните на печалба продажби от определена разновидност на продукта представляват по-малко от 10 % от общия обем на печалбите, се счита, че тази определена разновидност е продавана в недостатъчни количества, за да може да се вземе като подходяща основа за определяне на нормалната стойност цената на вътрешния пазар.
(45)
Когато цената на вътрешния пазар за определена разновидност на продукта, продавана от производителя износител, не може да се използва за определяне на нормалната стойност, се налага използването на друг метод. Комисията използва конструираната нормална стойност. Съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент, към производствените разходи на изнасяния тип, направени от производителя износител и коригирани при необходимост, се прибави разумен процент, съответстващ на разходите за продажби, общите и административните разходи (ПОА), както и основателна норма на печалбата. Съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на ПОА и нормата на печалбата се основава на средните ПОА и средната норма на печалба, реализирана в обичайни търговски условия, валидни за същия продукт.
3.1.2. Експортна цена
(46)
Във всички случаи, когато разглежданият продукт е изнасян за независими клиенти в Общността, експортната цена се установява съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно, на основата на реално платената или подлежаща на плащане цена.
(47)
Когато продажбата за износ е извършена с посредничеството на свързан вносител, експортната цена бива конструирана, съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, на основата на цената, на която внесените продукти са препродадени за първи път на независим купувач, след като се въведат корекции върху всички разходи, направени между вноса и препродажбата, като се увеличат с разумна по размер сума, съответстваща на ПОА и с нормата на печалбата. За целта се използват присъщите за свързания вносител ПОА Нормата на печалба се установява на основата на наличните данни при оказалите съдействие независими вносители.
3.1.3. Сравнение
(48)
Нормалната стойност и експортните цени се сравняват на база франко завод. За целите на справедливото сравнение, под формата на корекции надлежно се отчитат разликите в цените и тяхната съпоставимост, съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент. Съответните корекции се разрешават във всички случаи, в които са били счетени за разумни, точни и подкрепени от проверен доказателствен материал.
3.1.4. Дъмпингов марж на разследваните дружества
(49)
Съгласно член 2, параграф 11 и 12 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност за всеки производител износител, е сравнена със среднопретеглената експортна цена за вида на продукта.
(50)
За производителите износители, които са се оказали свързани дружества, среднопретегленият дъмпингов марж се изчислява съгласно обичайната практика на Комисията за случаите на свързани производители износители.
3.1.5. Остатъчен дъмпингов марж
(51)
За дружества, не оказали съдействие остатъчен дъмпингов марж се определя на базата на наличните данни, съгласно член 18 от основния регламент.
3.2. Хърватия
3.2.1. Неоказване на съдействие от страна на един хърватски износител
(52)
Единственият хърватски производител, Mechel Željezara Ltd е бил обявен в ликвидация през есента на 2004 г. На негово място Хърватската фондация за приватизация, правителствен орган, отговарящ за процеса на приватизация в Хърватска, създаде ново юридическо лице, наречено Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o. („VCS“).
(53)
VCS информира Комисията, че не може да окаже съдействие на настоящото разследване, тъй като нейният законен предшественик е прекратил официално съществуването си и производството на безшевни тръби е спряно от юли 2004 г. Дружеството декларира, че не е оторизирано да разпространява търговска, счетоводна и промишлена информация, принадлежаща на предишните собственици. По тази причина не стана възможно определянето на дъмпинговия марж на основата на собствена информация на дружеството и той беше изчислен на основата на наличните данни, по реда на член 18 от основния регламент.
(54)
В съответствие с предоставената информация, стана ясно, че VCS е спряло производството на безшевни тръби през юни 2005 г. Дружеството може да представи заявление за междинно преразглеждане, съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент.
3.2.2. Нормална стойност
(55)
При липса на друга информация, нормалната стойност се изчислява на база на наличните данни, т.е. данните, съдържащи се в жалбата.
3.2.3. Експортна цена
(56)
Експортната цена се изчислява на база на данните от Евростат за ПР.
3.2.4. Сравнение
(57)
Съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, бяха внесени корекции в експортната цена, предвид разходите за транспорт, застраховка и комисионна, на основата на данните, съдържащи се в жалбата.
3.2.5. Дъмпингов марж
(58)
Дъмпинговият марж, изразен в процент от цената на вноса CIF на границата на Общността, преди плащане на митото, беше установен както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o.
29,8 %
(59)
Тъй като VCS е единствения производител на разглеждания продукт в Хърватска, остатъчният дъмпингов марж беше определен на същото равнище.
3.3. Румъния
(60)
Отговори на въпросника бяха получени от трима производители износители, двама измежду които, свързани с вносителя на разглеждания продукт в Общността.
3.3.1. Нормална стойност
(61)
За тримата включени в извадката производители износители, продажбите на сходния продукт бяха счетени за представителни, съгласно метода, описан в съображение 41. За по-голяма част от разновидностите на продукта нормалната стойност се базираше на реално платената или подлежаща на плащане цена за сделки, реализирани при обичайни търговски условия от независими клиенти от Румъния. Въпреки това, за няколко разновидности продукти, вътрешните продажби бяха недостатъчни, за да бъдат сметнати за представителни или не отговаряха на обичайните търговски условия. Поради това нормалната стойност беше конструирана съгласно метода, описан в съображение 45.
3.3.2. Експортна цена
(62)
По-голяма част от продажбите за износ в Общността, реализирани от производителя износител в ПР са били предназначени за двама свързани вносители. Следователно експортната цена беше установена съгласно метода, описан в съображение 46.
(63)
Този износител оспори изчислението, направено от Комисията и изрази твърдението, че използваната норма на печалбата е била прекомерно висока. От негова гледна точка, средната разчетна норма на печалбата, на база на цифровите данни, предоставени от тримата оказали съдействие независими вносители в Общността, не е представителна, тъй като той никога не е продавал продукта на тези дружества. В тази връзка той изтъкна, че трите дружества са били по-едри от вносителите, на които е продавал своите продукти и че по време на последното разследване е използвана по-ниска норма на печалбата, а реалната норма на печалбата на двамата свързани износители е по-ниска от използваната от Комисията средна норма на печалбата.
(64)
По отношение на това е целесъобразно да се отбележи, че институциите постоянно използват среднопретегления марж на независимите износители, когато това е оправдано, при корекцията, предвидена в член 2, параграф 9 от основния регламент. Фактът, че износителят продава действително тези продукти на тези дружества няма никакво отношение към изчисляването на разумната норма на печалбата съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент. Наред с това, не е предоставено никакво доказателство, което да позволи да се определи по какъв начин размерът на вносителите влияе върху тяхната норма на печалбата. И на края, поради взаимоотношенията между износителите и техните свързани вносители, печалбите на последните не могат да служат за база или референция в този контекст, тъй като равнището на печалбата на свързания вносител зависи от цената на трансфера между свързаните вносители. Следователно това искане беше отхвърлено.
(65)
Значителна част от продажбите за износ на един друг производител износител в Общността е била предназначена за две дружества, едното от които е свързано с износителя, другото е било свързано с него в ПР. Този износител не е оказал съдействие на разследването и препродажната му цена не е била представена на Комисията. Единствената налична експортна цена за тези операции с вносителя, който е бил свързан с износителя през ПР, са били цените, договорени между износителя и свързания с него вносител. Установено беше, че тези цени са еквивалентни на цените при пълна конкуренция. В действителност, сравнението на цените между периода, през който двете дружества са били свързани и периода, през който те вече не са били свързани, не откри значителни разлики във фактурираните единични цени. Освен това цените, фактурирани на този свързан вносител, са сравнени с тези, фактурирани на независими клиенти в ЕО и са се оказали подобни. Следователно цената за износ за тези операции конкретно се е основавала на цената на реализация на румънския производител износител при продажба на продукта на свързаното с него търговско дружество.
(66)
Що се отнася до сделките с друго свързано дружество, което е оказало съдействие на разследването, стана ясно, че разглежданият продукт е бил преработен от свързаното дружество, преди да бъде препродаден в Общността. В този случай не е възможно да се установи препродажната цена на разглеждания продукт на независим клиент в Общността. Въпреки това, достатъчния брой приведени доказателства позволиха да се направи заключението, че цените за прехвърляне от румънския производител износител на свързаното му дружество в Общността биха могли да се считат като подобни на цената при конкурентни условия, ако съгласно член 2, параграф 10, буква г), подточка (i) от основния регламент, е направена корекция във връзка с етапа на търговия за тези продажби на производителя на оригиналното оборудване. В действителност беше направено сравнение между фактурираните цени за всички модели на свързания вносител и на независимите вносители. На тази основа експортната цена се основава на цената на прахвърляне.
(67)
Разследването показа, че експортните продажби на третия производител износител са извършени пряко за независими клиенти в Общността. Следователно експортната цена е установена на база на реално платената или подлежаща на плащане цена за разглеждания продукт, продаден за износ на първия независим клиент в Общността, както е описано в съображение 46.
(68)
Този производител износител е поискал частта на продажбите на разглеждания продукт за Общността да се изключи от изчислението на дъмпинга, с мотива, че производството на някои модели безшевни тръби е било спряно в определен момент от ПР. Въпреки това, както е обяснено по-горе, постоянна практика на институциите е, за среднопретеглената експортна цена обикновено да отчитат всички продажби на разглеждания продукт на свързани лица. Следва също така да се отбележи, че продажбите на тези разновидности на разглеждания продукт през ПР са представлявали значителни обеми и освен това, стана ясно, че производствените инсталации за тези видове безшевни тръби не са били разкомплектовани и в бъдеще могат отново да бъдат пуснати в експлоатация. По тази причина твърдението е отхвърлено.
3.3.3. Сравнение
(69)
Когато е приложимо са били направени корекции, по реда на член 2, параграф 10 от основния регламент, във връзка с рабати за разлика в качеството, транспортни разходи, застраховки, заготовка, товарене и допълнителни разходи, разходи за кредит, разходи за комисионна и разлики в етапа на търговия.
(70)
Един производител износител поиска корекции във връзка с разлики в етапа на търговия, допълнителните разходи за логистика, които декларира, че са направени при вътрешните продажби, а не при продажбите за износ и с различно качество. Износителят обаче не приведе никакво доказателство в подкрепа на искането си и разследването не можа да установи, дали това искане е основателно. Молбата за корекции поради разлика в качеството беше частично отхвърлена, доколкото разглежданата сума не беше обоснована нито с доказателства, събрани на място, нито с информацията, предоставена от производителя износител в отговор на въпросника.
(71)
Друг един производител износител поиска корекции за разликите в инфлацията, обменния валутен курс, в етапа на търговия и разликите в непреките разходи за реализация.
(72)
Що се отнася до искането за корекции поради инфлация, следва да се отбележи, че инфлационният коефициент в Румъния по време на ПР е бил установен на равнище 10,8 %, което е далеч от равнището на хиперинфлация. Тъй като не беше установено, дали е засегната сравнимостта на цените, искането беше отхвърлено. Износителят оспори това заключение и повтори искането си за корекция. Въпреки това, не беше предоставен никакъв нов аргумент или доказателство, поставящи под въпрос първоначалното заключение и затова отхвърлянето на искането беше потвърдено. Следва също да се отбележи, че беше разгледана възможността за оценка на тримесечие, но износителят отказа това предложение.
(73)
Що се отнася до обмяната на валута, производителят износител поиска да ползва период от 60 дни за отразяване на движенията на валутния курс, съгласно разпоредбите на член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент. Констатирано беше, че тези разпоредби не биха могли да се приложат в конкретния случай, тъй като се оказал, че по време на ПР не се е наблюдавало никакво трайно движение на съответните валутни курсове, флуктуациите са били с много малък диапазон. Следователно, това искане се наложи да бъде отхвърлено и обмяната на валута във всички тези случаи стана на основа на обменния курс към датата на фактуриране, така както е предвидено в член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент.
(74)
Що се отнася до искането за корекции поради разлики в търговската фаза, разследването показа, че за някои категории клиенти, за които е внесено искането, са съществували постоянни и разграничими разлики във функциите и цените във фазата, посочена от производителя износител. Затова искането беше прието по отношение на категориите клиенти, за които е станало възможно установяването на тези разлики и само частично по отношение на категориите клиенти, за които разликата се оказа по-малка от претендираната от производителя износител. В последния случай изчисляването на корекциите се базираше на доказателствата, събрани в офисите на производителя износител.
(75)
Искането за корекции за разлики в непреките разходи за реализация беше счетено като дублиращо се с корекциите, разрешени за разлики в търговската фаза и следователно беше отхвърлено.
(76)
Освен това, въз основа на коментарите, получени от някои износители, бяха поправени голям брой технически грешки и в тази връзка дъмпинговите маржове бяха преизчислени.
3.3.4. Дъмпингов марж
(77)
При сравнението между нормална стойност и експортна цена беше установен дъмпинг. Дъмпинговите маржове в процентно изражение от импортната цена CIF франко граница на Общността, преди заплащане на мито, бяха определени както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
S.C. T.M.K. - Artrom S.A.
17,8 %
S.C. Mittal Steel Roman S.A.
17,7 %
S.C. Silcotub S.A.
11,7 %
(78)
Тъй като равнището на оказване на съдействие беше високо (повече от 80 % от износа на разглеждания продукт от Румъния към Общността) и нищо не сочеше, че някой от производителите износители e решил да се въздържи от сътрудничество, остатъчният дъмпингов марж, който се прилага към всички други износители в Румъния бе определен на същото равнище като този, наложен на оказалите съдействие производители износители (S.C. Artrom S.A), а именно 17,8 %.
3.4. Русия
(79)
Отговори на въпросника бяха получени от две групи производители износители, първата, включваща четирима производители и пет свързани дружества („TMK Group“), а втората, включваща двама производители („Pervouralsky и Chelyabinsk“).
3.4.1. Липса на съдействие от страна на TMK Group
(80)
Отговорите на въпросника както от страна на четиримата производители, така и от страна на петте свързани дружества, съдържаха много пропуски и несъответствия и с изключение на двете свързани дружества, бяха подадени след изтичането на определения срок.
(81)
Направените инспекции на място при двама от четирите производителя и при едно свързано дружество в Русия откриха нови пропуски в отговорите на въпросника. Що се отнася до двамата инспектирани производители, не беше възможно да се установи нито надеждна нормална стойност, нито надеждна експортна стойност, поради факта, че описите както на вътрешните продажби, така и на експортните продажби имаха сериозни пропуски; стойностите и количествата не съответстваха на фактурите и контролните номера на продукта (КНП) се оказаха неверни. Освен това липсваха всякакви надеждни данни относно разходите за единица продукция.
(82)
Предвид напълно незадоволителното сътрудничество от страна на двамата инспектирани производители, определено незадоволителните отговори на въпросите от двама от производителите от групата и по-специално факта, че единият от производителите не представи никакъв опис на продажбите си и факта, че не бе предоставен никакъв отговор в определения за целта срок на писмените искания за уточнение от страна на Комисията, беше взето решение да не се прибягва до контролни инспекции при другите двама производители от групата.
(83)
Само двама от тримата свързани вносители дадоха по-пълни отговори на въпросника; само един от тези отговори можеше да бъде проверен, тъй като описът на препродажбите на другия свързан вносител съдържаше значителни пропуски. Вследствие на това стана ясно, че свързаните вносители също са оказали частично и особено незадоволително съдействие.
(84)
TMK Group информира, че не може да окаже съдействие в задоволителна степен поради избора на КНП, които от нейна гледна точка са неподходящи поради това, че производствената гама на четиримата производители е много разнообразна. Следва обаче да се отбележи, че предлаганата структура за КНП не представляваше никакъв проблем за производителите от Общността или другите производители износители, част от които също произвеждат широка гама безшевни тръби. Следователно това искане беше отхвърлено.
(85)
Въз основа на предходното, беше счетено, че дъмпинговия марж на TMK Group не може да бъде определен на база на предоставените данни. Затова той беше определен на базата на наличните данни, съгласно член 18 от основния регламент.
3.4.1.1 Нормална стойност
(86)
В настоящия случай стана ясно, че данните за нормалната стойност, установена за Pervouralsky и Chelyabinsk, са най-подходящите налични данни по смисъла на член 18 от основния регламент. В действителност тези данни изглежда най-добре отразяваха положението на руския пазар.
(87)
Съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент, цената на газа, използвана при изчислението на разходите за единица продукция, така както беше посочено в жалбата, беше коригирана по същия начин като тази на двамата, оказали съдействие производители, както е обяснено по-нататък в съображения от 94 до 99, така че да отразяват пазарната цена на газа за ПР.
3.4.1.2 Експортна цена
(88)
Експортната цена беше изчислена на база на данните от Евростат за ПР, намалена с количествата и стойностите, получени за двамата, оказали съдействие производители, упоменати в съображение 91.
3.4.1.3 Сравнение
(89)
Съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, в експортната цена бяха внесени корекции във връзка с транспортните разходи, разходите за застраховки и комисионни въз основа на данните, цитирани в жалбата.
3.4.1.4 Дъмпингов марж
(90)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена откри наличието на дъмпинг. Дъмпинговият марж в процентно изражение от CIF цената на вноса франко граница на Общността, преди заплащане на мито, беше определен както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company, Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works, Sinarsky Pipe Works Open Joint Stock Company and Seversky Tube Works Open Joint Stock Company
35,8 %
3.4.2. Pervouralsky и Chelyabinsk
(91)
За ПР Pervouralsky и Chelyabinsk са представлявали две отделни юридически лица; от края на 2004 г. тези две дружества са свързани, тъй като Chelyabinsk държи контролния пакет акции на Pervouralsky и пряко го управлява. Следователно за групата следва да бъде определена една единствена митническа ставка.
3.4.2.1 Нормална стойност
(92)
Продажбите на вътрешния пазар на двамата производители износители са представителни по смисъла на съображение 41. Съгласно методологията, описана в съображения от 42 до 45 нормалните стойности се изчисляват в зависимост от вида изнасян продукт, на основата на цената за реализация от всички продажби, на основата на цената за реализация само от продажбите, реализирани на печалба и под формата на конструирани нормални стойности.
(93)
Беше констатирано, че разпределението на разходите на дружеството за някои видове единични продукти не отразява нито голямото разнообразие на цени от продажби на вътрешния пазар, нито вноса, определящ разходите. Следователно това не може да се счита за надежден показател. Затова бяха използвани наличните данни съгласно член 18 от основния регламент. В този случай печалбата за цялата група трябваше да се изчислява на основа на всички продажби на разглеждания продукт и след това да се използва за определяне на нормалните стойности.
(94)
Що се отнася до производствените разходи и по-специално енергийните разходи, в хода на разследването беше констатирано, че цената на електроенергията, заплащана от двете дружества, отразява разумните действителни производствени разходи за електроенергия. Това беше потвърдено в конкретния случай от факта, че цената на електроенергията е в съответствие с пазарните цени на международния пазар, при сравнение със страни като Норвегия и Канада, които също ползват електроенергия от ВЕЦ. Такова заключение не можеше обаче да бъде формулирано по отношение на цената на газа. В действителност стана ясно, че цената на газа, заплащана от двете дружества, не отразява в разумна степен себестойността на газа.
(95)
На база на изнесените данни в годишния доклад за 2004 г. на руския доставчик на газ ОАО Газпром, беше установено, че цената на газа, заплащана от двамата руски производители на вътрешния пазар е била значително под средната експортна цена за Русия както към страните както на Западна, така и на Източна Европа. В същия доклад се уточнява: „Газпром Груп е длъжен да доставя природен газ на руските потребители на цени, фиксирани от Федералната служба по цените. От тук нататък цените са определено по-ниски от международните цени на природния газ.“ Докладът уточнява още: „ОАО Газпром и Руската федерация работят за оптимизиране регулирането на цените на едро на газа“. Още повече, че двамата руски производители са заплащали значително по-ниска цена от тази, заплащана от румънските производители и производителите от Общността.
(96)
Предвид предходното беше счетено, че цените на газа, заплащани от двамата руски производители на безшевни тръби през ПР, не биха могли да отразяват в разумна степен разходите, свързани с газодобива и газоразпределението.
(97)
Вследствие на това, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, разходите за газ на двамата руски производители износители бяха коригирани за отразяване на пазарната цена на газа за ПР, на база на експортната цена на газа към страните на Източна Европа, без включени транспортни разходи и акцизи.
(98)
Двамата производители изтъкнаха, че разходите за газ са правилно вписани в техните счетоводни книжа и корекциите, съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент не са основателни. В тази връзка, не се оспорва, че дружествата са записали правилно тези позиции в счетоводството си. Корекцията обаче се оправдава от факта, че цената на закупената газ не отразява в разумна степен разходите за газодобив и газоразпределение.
(99)
Двамата производители са изтъкнали още, че не е доказано, че цената, фактурирана от Газпром за промишлените потребители е по-ниска от необходимата за покриване на разходите. Въпреки това, няколко общодостъпни източника потвърждават подхода на Комисията, а именно документ, озаглавен „Икономическо проучване на Руската федерация, 2004 г.“, публикуван от ОИСР през юли 2004 г.
3.4.2.2. Експортна цена
(100)
Тъй като всички продажби за износ към Общността са били пряко предназначени за независими клиенти, експортните цени са били установени съгласно разпоредбите на съображение 46.
3.4.2.3. Сравнение
(101)
Бяха направени корекции съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, във връзка с транспортните разходи, разходите за заготовка, товарене, опаковка и други допълнителни разходи и комисионни.
3.4.2.4. Дъмпингов марж
(102)
При сравнението между нормална стойност и експортна цена беше установено наличието на дъмпинг. Дъмпинговият марж в процентно изражение от CIF цената франко граница на Общността, преди заплащане на мито, беше определен както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant and Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1 %
3.4.3. Заключение относно дъмпинга по отношение на Русия
(103)
Тъй като дружествата, посочени в съображение 79 отчитат за своя сметка всички експортни продажби на Русия за Общността, остатъчният дъмпингов марж е определен на същото равнище като този, установен за групата производители износители, които не са оказали съдействие, а именно 35,8 %.
3.5. Украйна
3.5.1. Дружества, действащи в условията на пазарна икономика
(104)
При започване на първото разследване, за Украйна се прилагаше член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент. Съгласно този член, при антидъмпингови разследвания относно внос с произход от Украйна, нормалната стойност се определя съгласно параграфи от 1 до 6 на този член за производители, за които е установено, че отговарят на критериите, изложени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(105)
Накратко и единствено с цел по-голяма яснота, тези критерии, на които следва да отговарят дружествата и за което следва да се представят доказателства, са обобщени по-долу:
-
решенията в дружествата да се вземат в съответствие с показателите на пазара и не включват държавна намеса и разходите отразяват пазарните стойности,
-
предприятията да разполагат с един единствен комплект счетоводни документи, преминали през независим одит, съгласно международните счетоводни стандарти, който да се използва във всички случаи,
-
липса на значителни изкривявания, дължащи се на старата планова икономическа система,
-
правната сигурност и стабилност, осигурявани от закони за банкрута и собствеността,
-
валутните операции да се извършват по пазарен курс.
(106)
Три групи украински производители износители заявиха предоставяне на ТПИ във връзка с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и отговориха на формуляра, изпратен за целта на производителите износители.
(107)
Комисията издири и провери в офисите на тези дружества всички счетени за необходими данни, предоставени във формулярите на заявлението.
(108)
Разследването показа, че трите групи украински производители износители, цитирани по-горе, отговарят на всички изисквани критерии; следователно им беше предоставено ТПИ.
(109)
Производството на Общността получи възможност да направи коментари и изтъкна, че всички производители износители не отговарят на по-голямата част от петте критерия, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. По-конкретно, производството на Общността изтъкна че: i) държавата би могла да си върне контрола върху някои от приватизираните производители износители; ii) държавата се намесва в текущите решения, които те вземат; iii) че законите и нормативната база, действащи в Украйна в ПР по отношение на трудова дейност, банкрут и собственост, не гарантират обичайните условия на пазарна икономика; iv) че намесата на държавата е насочена към експортните цени при продажбите и средните производствени разходи. Коментарите на производството на Общността бяха надлежно отчетени.
(110)
Въпреки това, тези коментари не приведоха достатъчно доказателствен материал, че не е изпълнен който и да е от изброените по-горе критерии, на основание на което заявленията за ТПИ , внесени от украинските производители износители, бяха оценявани съгласно член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. В действителност разследването показа, че държавата не се намесва значително в процесите на вземане на решения от заинтересованите дружества.
(111)
В тази връзка е уместно да се отбележи, че съгласно практиката на Комисията, фактът, че държавата има дял в собствеността на дружеството, не представлява сам по себе си достатъчна причина, за да бъде счетено, че критерий 1 от член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент не е изпълнен.
(112)
Беше констатирано също така че разходите за основните средства за производство отразяват пазарните стойности.
(113)
Що се отнася до цените на газа и електроенергията, оказа се, че те са съпоставими със средните цени за Украйна, макар и да са по-ниски от действащите цени в Европа и на другите пазари. Въпреки това, не беше счетено, че това е достатъчно, за да се направи заключението, че не е спазен критерий 1, като се има предвид, че газът и електроенергията представляват относително малка част от разходите за единица продукция за безшевните тръби и предвид това, че тези цени са коригирани в съответствие с пазарните цени за целите на изчислението на дъмпинга, доколкото са били сметнати за изкривени (виж съображения от 119 до 127).
(114)
От друга страна, разследването показа, че действащите в Украйна закони в областта на заетостта и условията на труд са в съответствие с принципите на пазарната икономика. По-специално, беше констатирано, че трите групи производители износители са имали възможност свободно да назначават и освобождават персонал.
(115)
По същия начин, никой от изтъкнатите от производството на Общността аргументи не постави под въпрос заключенията на Комисията, според които законодателството в областта на банкрута и собствеността гарантират обичайните условия на пазарна икономика за трите групи износители.
(116)
Поради това, липсва всякаква причина да не бъде предоставен на трите групи украински производители износители ТПИ. Поискано беше становището на консултативния комитет, който не оспори заключенията на Комисията.
3.5.2. Изчисление на дъмпинга
(117)
Три групи производители износители отговориха на въпросника. Първата група обхваща двама производители и двама свързани търговци на едро, втората се състои от един производител и двама свързани търговци на едро, докато последният производител износител няма намесено свързано дружество в производството или търговията с разглеждания продукт.
3.5.3. Нормална стойност
(118)
За трите групи производители износители, общият обем на продажбите на сходния продукт е представителен по смисъла на съображение 41. За част от видовете на продукта, нормалната стойност се базира на реално платената или подлежаща на плащане цена в обичайни търговски условия от независими клиенти в Украйна; за видовете на продукта, за които има недостатъчни продажби на вътрешния пазар или няма такива, реализирани при обичайни търговски условия, нормалната стойност е конструирана по метода, описан в съображение 45.
(119)
Що се отнася до разходите за единица продукция и по-специално за разходите за енергия, от разследването стана ясно, че цените, платени от трите групи дружества са регламентирани от държавата и са значително по-ниски от международните цени.
(120)
Цените, фактурирани на трите групи производители износители от украинските доставчици на електроенергия, които са държавна собственост и/или се регулират от държавата, са сравнени с цените в Румъния, както и с цените в Общността за същата основна категория потребители на електроенергия. Във всички случаи става ясно, че тези цени са значително по-ниски от практикуваните в Румъния или в Общността; следователно беше направено заключението, че цените на електроенергия, заплащани от украинските износители не отразяват в разумна степен действителните разходи за единица продукция и за реализация, направени за закупуване на електроенергия.
(121)
Тримата украински износители, които оказаха съдействие, оспориха тези заключения и изказаха твърдението, че разходите, вписани в техните счетоводни документи, отразяват действителната цена, заплатена на доставчиците им на електроенергия. Въпреки това, тъй като никой от изтъкнатите аргументи не можа да обясни разликите, констатирани в цените в Румъния и цените в Общността, горепосочените заключения бяха потвърдени.
(122)
Същият подход беше следван и по отношение на цената на газа. Едно сравнение на цените показа, че фактурираните цени на газа на украинските износители от техните доставчици, които са държавна собственост и/или се регулират от държавата, възлиза на около половината от цената в Румъния и е също така значително по-ниска от средните фактурирани цени в Общността за газа, доставян на същата обща категория клиенти.
(123)
В ПР Украйна е внасяла по-голяма част от своя газ от Русия. В годишния доклад за 2004 г. ОАО Газпром е посочило:„при вноса на газ за СНД, ОАО Газпром работи (е работил) за реализация на основната си стратегическа цел, да създаде среда, в рамките на която руския газ да се пренася безпрепятствено към Европа“. ОАО Газпром продължава, като уточнява:„през разглежданата година, 84.9 % от общия обем газ, доставян за Украйна се е разглеждал като заплащане за транзитните услуги“. Така че цената за износа на газ, доставян от Русия и Украйна не представлява подходяща база за сравнение, на която да се определи, дали цената на газа, заплащана от украинските износители отразява разходи, изчислими към разходите за единица продукция и за реализация за закупувания газ, като се има предвид, че тази експортна цена би могла също така да се повлияе от бартерното споразумение.
(124)
Освен това, цената, платена от украинските производители износители се сравнява със средната цена за износ от Русия към страните от Западна и Източна Европа, според гореизложеното определение, както и със средните цени за газа в Северна Америка, така както са определени с помощта на индекса Nymex Henry Hub за газа. В двата случая въпросната цена се е оказала значително по-ниска.
(125)
Въз основа на предходното беше заключено, че цената платена за газ от украинските производители износители, която е в пряка взаимовръзка с декларираната експортна цена на ОАО Газпром за износ към Украйна и която се е оказала най-вероятно повлияна от съществуващото споразумение за бартер, не отразява в разумна степен разходите за единица продукция и за реализация, прибавени от закупуването на газ.
(126)
Оказалите сътрудничество украински износители още веднъж оспориха тези заключения и изказаха твърдението, че разходите, вписани в техните счетоводни документи, отразяват действително платената на техните доставчици на газ цена. Въпреки това, изтъкнатите аргументи не дават основание за преразглеждане на горните заключения, доколкото цената на газа, доставян от Русия за Украйна е в голяма степен повлияна от действащото споразумение в ПР относно транзита на газ през Украйна, както го потвърждава годишният доклад за 2004 г. на ОАО Газпром.
(127)
Вследствие на това, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, разходите за електроенергия и за газ на украинските производители износители са коригирани така че да бъдат разумно отражение на разходите, свързани с производството и реализацията, направени за електроенергия и газ в ПР. Корекцията се основава на средната стойност на цените, разглеждани за ПР в Румъния, страна с пазарна икономика, която също внася газ от Русия и се намира на приблизително същото разстояние от руските газови находища. Средната цена за Румъния се основава на проверени данни, събрани от румънски производители износители на разглеждания продукт. Следва да се отбележи, че тази средна цена не се различава значително от средната експортна цена за газа, определена по-горе за Русия.
(128)
Един износител изтъкна, че използваната норма на печалбата за конструиране на нормалната стойност се различава от средната печалба, която е реализирал при своите продажби на вътрешния пазар и която е твърде висока. Това твърдение беше отхвърлено, тъй като използваната печалба за конструиране на нормалната стойност е изчислената съгласно прилаганите разпоредби, а именно първо изречение на член 2, параграф 6 от основния регламент. С други думи, използваната норма на печалбата е равна на нормата на печалбата за производство и продажба при обичайни търговски условия, на сходния продукт на вътрешния украински пазар. Тя се изчислява на база на данните, предоставени от дружеството, в отговора му на въпросника и може да се провери.
3.5.4. Експортна цена
(129)
Две групи производители износители са реализирали по-голяма част от своите продажби за износ чрез свързано търговско дружество в трета страна. Експортната цена за тези две групи производители износители е установена на база на цените за препродажба на свързаното търговско дружество на първите независими купувачи от Общността, с изключение на няколко сделки, съответстващи на преки продажби на тези производители износители за независими купувачи в Общността. В последния случай, експортната цена е установена като реално платената или подлежаща на плащане цена за продукта, при продажбата ѝ за износ от Украйна към Общността.
(130)
Друг един производител износител е реализирал всичките си продажби на независими клиенти в Общността. Експортната цена е била установена следователно, както е описано в съображение 46, на основата на реално платената или подлежаща на плащане цена за продукта при неговата продажба за износ от Украйна за Общността.
3.5.5. Сравнение
(131)
Когато това е било обосновано, съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, са правени корекции, във връзка с рабати за транспорт, застраховки, заготовка, товарене и допълнителни разходи, както и разходи за кредит и комисионни.
(132)
За двете групи производители износители, реализирали по-голяма част от продажбите чрез посредничеството на свързани търговци на едро, експортната цена е била обект на корекции във връзка с комисионни, съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, когато продажбите са ставали с посредничеството на тези свързани търговци на едро, тъй като те упражняват функции, подобни на тези на брокерите, работещи за комисионна. Равнището на последната е изчислено на база на преки доказателства, свидетелстващи за тези функции. В този контекст, при изчислението на комисионната се отчитат ПОА, понесени от тези свързани търговци за продажбата на разглеждания продукт, произведен от украинските производители, както и разумната норма на печалбата. Последната се базира на среднопретеглената стойност от нормите на печалбата за продажби на сходния продукт на независими клиенти, установени при тримата независими вносители в Общността, които са оказали съдействие на разследването и от получените и проверени данни.
(133)
Две групи износители оспориха изчислението, извършено от Комисията и изтъкнаха, че използваната норма на печалбата за тази корекция е прекомерна. Една група износители изтъкна, че един от независимите вносители внася и препродава само една разновидност на тръбите, която не се продава в Общността от украинския износител. Освен това, двете групи износители оцениха средната норма на печалбата, изчислена на основа на данните, предоставени от тримата оказали съдействие независими вносителя в Общността, като неоснователна, поради факта, че среднопретеглената норма на печалбата, така както е изчислена, е по-висока от целевата печалба на производството на Общността.
(134)
В тази връзка е уместно да се отбележи, че твърдението, според което използваната норма на печалбата за извършване на корекциите е по-висока от целевата печалба на производството на Общността, не е съобразно. Двете норми на печалба са установени в различен контекст и служат на различни цели. Освен това, това нищо не доказва, че използваната норма на печалбата не е основателна. В настоящия случай, следва да се отбележи, че използваната норма на печалбата се базира на проверена информация, предоставена от оказалите съдействие дружества и се отнася за ПР. Освен това, не не бяха представени доказателства за начина, по който видовете на сходния продукт, продавани от тези дружества, оказали съдействие, са манипулирали изчислението на норма на печалбата. При тези обстоятелства, корекцията, извършена съгласно член 2, параграф 10, буква и) за продажбите, реализирани с посредничеството на свързано търговско дружество, остава валидна.
(135)
Освен това, в резултат на коментари, направени от някои износители, бяха отстранени редица технически грешки и вследствие на това дъмпинговият марж беше преизчислен.
3.5.6. Дъмпингов марж
(136)
При сравнението между нормална стойност и експортна цена се установи наличието на дъмпинг. Дъмпинговите маржове, в тяхното процентно изражение от цената CIF за внос франко граница на Общността, преди освобождаване от митница, бяха определени както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3 %
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube and OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant
25,1 %
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7 %
(137)
Тъй като равнището на сътрудничество се оказа високо (повече от 80 % от износа на разглеждания продукт от Украйна към Общността) и нищо не сочеше, че някой от производителите износители съзнателно се е въздържал от сътрудничество, остатъчният дъмпингов марж за всички останали износители в Украйна беше определен на същото равнище, като този, установен за оказалия съдействие производител износител, CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist, а именно 25,7 %.
4. ВРЕДА
4.1. Продукция на Общността
(138)
В рамките на Общността е известно, че разглежданият продукт се произвежда от осемте производители, депозирали жалбата. Тези производители се намират в Германия, Италия, Франция и Австрия; те представляват 62 % от продукцията на Общността, което в рамките на ПР е достигнало 2 618 771 тона.
(139)
В момента на започване на процедурата имаше още дванадесет известни производители от Общността, които бяха част от жалбоподателите. Тези производители бяха с местонахождение в Обединеното кралство, Полша, Чешката република, Швеция, Италия и Словакия. Други непознати производители от Общността към момента на започване на разследването и основно установени в новите държави-членки също бяха запитани. Само двама от тези производители предоставиха основни данни за продукцията и продажбите на сходния продукт за разглеждания период. На тази основа продукцията на Общността на сходния продукт възлезе на 2 618 771 тона в ПР.
4.2. Производство на Общността
(140)
Жалбата се поддържаше от следните производители от Общността:
-
Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия
-
Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Германия
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания
-
Vallourec & Mannesmann France S.A, Boulogne Billancourt, Франция
-
V&M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия
-
Voest Alpine Tubulars GmbH, Kinderberg-Aumuehl, Австрия.
(141)
Шестимата оказали съдействие производители на Общността, които са в основата на жалбата, представляват 57 % от продукцията на Общността на разглеждания продукт; т.е. те представляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(142)
Следва да се отбележи, че един от производителите жалбоподатели (Dalmine) e свързан с оказалите съдействие румънски производители износители (Silcotub) и е внасял разглеждания продукт, произведен от последния. Направена беше проверка дали този внос е малка част от общия обем продукция на Dalmine и му служи предимно за попълване на продуктовата гама. На тази основа беше решено, че тази свързаност не е от такова естество, че да изключи този производител на Общността от определението за производство на Общността.
4.3. Потребление на Общността
(143)
Потреблението на Общността беше определено на основата на обема на продажбите на пазара на Общността от петимата производители износители от извадката и на всички други производители в Общността, които предоставиха данни по този повод, както и на вноса с произход от всички трети страни, регистрирали според Евростат продукти от съответните кодове по КН.
(144)
На база на тези данни стана ясно, че през разглеждания период, между 2001 г. и 2004 г. потреблението е спаднало с 8 %, като от 2 149 024 тона е станало 1 985 361 тона. Първоначално потреблението е намаляло значително, с 14 % между 2001 г. и 2002 г.; после през 2003 г. се е стабилизирало, след което, през 2004 г., се е възстановило и окончателно се е установило на 1 985 361 тона. Потреблението на безшевни тръби е свързано с общите икономически насоки и по-специално с развитието на нефтения и газовия отрасли. Увеличаването на потреблението през ПР може да се обясни с факта, че високите цени на нефта и газа през 2004 г. са дали тласък на инвестициите в бранша, като са увеличили търсенето за някои видове безшевни тръби.
Таблица 1
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г. (ПР)
Потребление на Общността (в тонове)
2 149 024
1 855 723
1 851 502
1 985 361
Индекс
100
86
86
92
4.4. Внос на безшевни тръби от заинтересованите страни
(145)
Комисията проучи дали последствието от вноса на безшевни тръби с произход от Хърватска, Украйна, Румъния и Русия следва да бъдат предмет на кумулативна оценка, съгласно член 3, параграф 4 от основния регламент.
(146)
Както е посочено по-горе, настоящото разследване сочи, че средният дъмпингов марж, установен за всяка от четирите заинтересовани страни, е по-висок от минималния праг според определението от член 9, параграф 3 от основния регламент и обемът на вноса на всяка от тези страни не е незначителен, по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент (техните респективни пазарни дялове възлизат на 1,3 % за Хърватска, 4,3 % за Румъния, 4,6 % за Украйна и 11,3 % за Русия за ПР.
(147)
Обема на вноса се увеличи за всички заинтересовани страни, с изключение на Украйна, чийто внос остана на високо равнище през разглеждания период. Тенденциите за цените на вноса са еднакви при всички заинтересовани страни, с леко потискане на вносните цени по отношение на цените на производството на Общността. Средните равнища на цените на вноса на заинтересованите страни са без изключение значително по-ниски от ценовите равнища на производството на Общността. Цените на вноса с произход от Хърватска, Украйна и Румъния са общо взето на същите равнища. За Русия равнищата на цените са чувствително по-ниски; това положение може да бъде обяснено обаче с факта, че износът за Общността засяга широка гама от различни продукти. Както е посочено и по-горе, беше установено, че разглежданият продукт, внасян от четирите страни и сходния продукт, произвеждан и продаван от производството на Общността е със същите основни технически, физически и химически характеристики и има същите крайни предназначения. Освен това, всички продукти се продават с помощта на същите дистрибуторски вериги на същите клиенти и конкуренцията между тях е ясно очертана.
(148)
Въз основа на предходното беше заключено, че всички условия, оправдаващи кумулативната оценка на вноса на безшевни тръби с произход от четирите заинтересовани страни са изпълнени.
(149)
Някои украински и румънски производители износители изтъкнаха, че за целите на анализа на вредата и на причинната връзка, вносът с произход от техните страни не следва да се акумулира с този от другите страни, които са обект на разследването, тъй като тенденциите относно обемите на вноса са различни. В тази връзка следва да се отбележи, че тенденциите за вноса са само един от многото параметри, разглеждани в този контекст. Фактът, че равнищата на вноса за различните страни са различни, не представлява достатъчен аргумент за декумулация. В действителност, общите черти на вноса на четирите страни, обект на разследването, са описани в съображение 147. На тази основа и при липса на каквито и да било нови индикации за липса на конкуренция, не е възможно да се разграничат последствията от вноса за тези четири страни на базата на съответните тенденции относно обема. Напротив, описаните по-горе сходства са основание за кумулативна оценка.
(150)
В настоящия случай се установи, че за всички четири страни, включително Украйна и Румъния, от една страна внасяните продукти и от друга страна продуктите, произвеждани в Общността показват еднакви основни физически и/или химически характеристики (виж съображение 39 по отношение на сходните продукти). Освен това, вносът с произход от всяка от тези четири страни е значителен, тъй като надхвърля минималния праг, определен с член 5, параграф 7 от основния регламент. За целта следва да се отбележи, че вносът с произход от Украйна и Румъния представлява пазарен дял съответно над 4,5 % и над 4,3 %. И накрая и в допълнение на горепосочените аргументи, вносът с произход от всичките четири страни става на значително потиснати цени в сравнение с цените на производството на Общността (ножицата е между 22 % и 43 %), потискането на цените за вноса от Украйна и Румъния по отношение на производството на Общността достига ножица от съответно 36 % и 22 % (виж по-долу). Въз основа на предходното следва, че за целите на анализа на вредата и на причинната връзка, са налице всички условия, оправдаващи кумулиране на вноса с произход от четирите страни, които са обект на разследването. Следователно искането за декумулация беше отхвърлено.
(151)
Обемът на вноса с произход от четирите страни се увеличи, като от 304 268 тона през 2001 г. достигна 426 186 тона през ПР. Съответстващият му пазарен дял нарасна, като от 14,2 % през 2001 г. достигна 21,5 % през ПР. Това нарастване следва да се впише в контекста на спадащо потребление.
Таблица 2
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г. (ПР)
Внос (в тонове)
304 268
307 441
342 626
426 186
Индекс
100
101
113
140
Пазарен дял
14,2 %
16,6 %
18,5 %
21,5 %
(152)
Между 2001 г. и ПР среднопретеглената цена на вноса на безшевни тръби с произход от четирите страни се увеличи с 16 %, като от 433 EUR на тон достигна 501 EUR на тон. Между 2001 г. и 2002 г. цените първо леко спаднаха с 3 %, т.е. от 433 EUR на 418 EUR. През 2003 г. те отново спаднаха на 397 EUR, след което се покачиха рязко и достигнаха 501 EUR, равнище значително надвишаващо това от 2001 г. Нарастването на цените през ПР може да се обясни основно с нарастването на разходите за суровини.
Таблица 3
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г. (ПР)
Среднопретеглена цена CIF франко граница на Общността
(EUR/тон)
433
418
397
501
Индекс
100
97
92
116
(153)
За определяне на подбиването на цените, Комисията анализира данните, отнасящи се за ПР. Разглежданите продажни цени на производството на Общността бяха цените, практикувани по отношение на независими клиенти, с корекция при необходимост на равнище франко завод, т.е. цените невключващи рабати и отстъпки, без включени транспортни разходи в Общността. Цените за различните безшевни тръби, представени във въпросниците бяха сравнени с продажните цени, практикувани от износителите, без рабатите и с корекции, когато е приложимо, на равнище CIF франко граница на Общността, с отчитане на антидъмпинговите мита и последващите разходи по вноса.
(154)
За изчисляване на маржа на средно претегленото подбиване на цените бяха отчитани експортните цени на оказалите съдействие производители и данните на Евростат. През ПР този марж беше установен на 43 % за Русия, 36 % за Украйна, 22 % за Румъния и 26 % за Хърватия.
4.5. Положение на производството на Общността
(155)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент, разглеждането на отражението на дъмпинговия внос върху производството на Общността включва оценка на всички икономическите фактори и показатели, които са оказвали въздействие през разглеждания период
(156)
Обемът на продукцията следваше тенденция, сходна с тази на потреблението, макар че спада от 2002 г. и 2003 г. и подема през ПР бяха по-слабо изразени в относително изражение от подема на потреблението за същите периоди. Между 2001 г. и 2002 г. производството намаля с 21 %, като от 1 495 278 тона през 2001 г. стигна 1 174 414 тона през 2002 г. През 2003 г. обемът на продукцията достигна само три четвърти от обема, произведен през 2001 г. Въпреки това, следвайки в това отношение подобрението на търсенето поради инвестициите, реализирани в нефтената и газовата промишленост през ПР, обемът на продукцията се повиши и достигна 1 290 258 тона в ПР.
Таблица 4
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г. (ПР)
Продукция (в тонове)
1 495 278
1 174 414
1 126 188
1 290 258
Индекс
100
79
75
86
(157)
Производствения капацитет беше определен на база на номиналния капацитет за производствена единица на производството на Общността, като се отчитаха прекъсванията на производство, както и факта, че в някои случаи, една част от капацитета беше използван за производството на други продукти на същите производствени линии.
(158)
Производственият капацитет за безшевни тръби остана стабилен през разглеждания период. Въпреки това, степента на използване на мощностите спадна с 12 процентни пункта - от 87 % на 75 % вследствие на спада на обема продукция. Нарасналото използване на мощностите през ПР е в резултат от нарасналия обем на продукцията през същия период в среда на стабилен производствен капацитет.
Таблица 5
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г. (ПР)
Производствен капацитет
(в тонове)
1 722 350
1 717 919
1 709 605
1 709 078
Индекс
100
100
99
99
Степен на използване на мощностите
87 %
68 %
66 %
75 %
(159)
Що се отнася до запасите, по-голяма част от продукцията се реализира за задоволяване на поръчки. Затова, при наблюдаваното през разглеждания период увеличение на запасите с 13 %, беше счетено, че в настоящия случай запасите не представляват представителен показател за оценка на вредата.
Таблица 6
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г. (ПР)
Запаси (в тонове)
95 032
100 471
90 979
107 521
Индекс
100
106
96
113
(160)
Между 2001 г. и ПР реализираните инвестиции за производството на сходния продукт са намалели от 66 852 644 EUR на 26 101 700 EUR и са направени с единствена цел запазването на производствените мощности на сегашното им равнище, а не с цел увеличаване обема на продукцията.
Таблица 7
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Инвестиции (EUR)
66 852 644
56 581 829
45 518 515
26 101 700
Индекс
100
85
68
39
(161)
Беше установено, че продажбите на производството на Общността на свързани клиенти са извършени на пазарни цени; следователно при анализа на продажбите и пазарния дял на производството на Общността тези продажби бяха взети предвид.
(162)
Обемът на продажбите на безшевни тръби на пазара на Общността от 862 054 през 2001 г. достигна 725 145 тона през 2002 г., т.е. спад с 16 %, след което, през 2003 г., спадна на 683 985 тона, когато търсенето беше на изключително ниско равнище според производството на Общността. През ПР продажбите се възстановиха и достигнаха 729 555 тона, равнище, което все още е доста по-ниско това от 2001 г.
(163)
Докато общият обем продажби на безшевни тръби на пазара на Общността спадна с 15 % между 2001 г. и ПР, в същото време потреблението в Общността намаля само с 8 %, така че производството на Общността загуби 3 процентни пункта от пазарния дял. В действителност пазарният дял намаля от 40,1 % през 2001 г. на 36,7 % през ПР.
Таблица 8
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Продажби в Общността (в тонове)
862 054
725 145
683 985
729 555
Индекс
100
84
79
85
Пазарен дял
40,1 %
39,1 %
36,9 %
36,7 %
(164)
Средната продажна цена на производството на Общността нарасна с 10 % за разглеждания период, вследствие на покачване на разходите за суровини, което се отрази на цялата промишленост.
(165)
След нарастване с 4 % на средните цени, от 672 EUR през 2001 г. на 701 EUR през 2002 г., цените спаднаха до своето най-ниско пределно ниво от 651 EUR през 2003 г., след което отново значително нараснаха през ПР и достигнаха 736 EUR.
(166)
За производството на безшевни тръби производството на Общността използва като суровини, в зависимост от производствения процес, било скрап, било заготовки и слитъци. Суровините съставляват определяща компонента за разходите за единица продукция на безшевни тръби и са с пряко въздействие върху развитието на продажните цени. Ако през 2001 г. и през 2002 г. суровините са представлявали 35 % от общите разходи за единица продукция при безшевните тръби на производството на Общността, тази стойност е достигнала 38 % през 2003 г. и 47 % през ПР.
(167)
В действителност стана ясно, че средните цени на суровините силно са нараснали през 2004 г., което се е отразило на по-високите продажни цени на производството на Общността и на по-високите цени на вноса.
Таблица 9
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Среднопретеглена цена (EUR/тон)
672
701
651
736
Индекс
100
104
97
110
(168)
През разглеждания период средно претеглената рентабилност на производството на Общността, изчислена върху нетния оборот силно намаля, от 3 % през 2001 г. на 10 % през ПР. Развитието на рентабилността не следва това на стойността за реализация. Рентабилността на разглеждания продукт в действителност беше по-негативна през ПР, отколкото през предходните три години, докато продажбите в действителност нараснаха през ПР по отношение на нивата от 2002 г. и 2003 г. Това развитие се обяснява с факта, че увеличението на цените на суровините не се е отразило изцяло върху крайните потребители, поради ниските равнища на цените на вноса от заинтересованите страни.
Таблица 10
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Норма на печалба преди облагане
3 %
-9 %
-5 %
-10 %
(169)
През ПР производството на Общността генерира отрицателен паричен поток, възлизащ на -16 735 140 EUR. Ликвидността за производството на Общността достигна изключително отрицателно равнище през 2003 г., след което положението малко се подобри, без обаче да се върне към положително равнище. Необходимо беше паричният поток да се изчислява на база на нетната печалба преди облагане на продукта, продаван във и извън Общността. Докато през 2002 г. тя е била положителна (26 млн. EUR), през 2003 г. тази печалба се е трансформирала в значителна нетна загуба (-86 млн. EUR), което обяснява значителното намаляване на паричния поток между 2002 г. и 2003 г. Тенденцията на паричният поток не следва тенденцията на рентабилността, тъй като амортизациите, традиционно високи при този тип капиталоемка продукция, са спаднали от 51 795 853 EUR през 2002 г. на 48 276 850 EUR през 2003 г., за да нараснат отново на 58 820 712 EUR през ПР. Въпреки това паричния поток остава отрицателен за ПР.
Таблица 11
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Паричен поток (EUR)
68 221 405
83 464 355
-35 612 924
-16 735 140
Индекс
100
122
-52
-25
(170)
Възвръщаемостта на собствения капитал се изчисли, като нетната печалба преди облагане от сходния продукт, продавана във и извън Общността, се изрази в процент от балансовата стойност на основните средства, отпуснати за сходния продукт, продавана във и извън Общността. Негативното развитие на този показател след 2001 г. се обяснява от една страна със спада на инвестициите в сходния продукт от 2001 г. до ПР и от друга страна, с факта, че печалбата преди данъци от сходния продукт, продаван във и извън Общността, която през 2001 г. и 2002 все още е била положителна, през 2003 г. става отрицателна. Макар и да се е подобрила през ПР по отношение на 2003 г., възвръщаемостта на собствен капитал е била - 11 % за ПР. За изчислението на тази възвръщаемост, използваната печалба е тази, реализирана от производството на Общността за тези продажби както на вътрешния пазар, така и за износ, тъй като активите, използвани за тези два търговски канала е невъзможно да бъдат разграничени.
Таблица 12
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Възвръщаемост на собствения капитал
10 %
6 %
-18 %
-11 %
(171)
С изключение на едно дружество, производството на Общността не е изтъквало и от никъде не е видно, че производството на Общността е срещало проблеми при привличане на капитали за дейностите си. Затова е счетено, че производството на Общността като цяло е било в състояние да привлича капитали за своите дейности през целия разглеждан период.
(172)
Заетостта при производството на Общността е спаднала с 13 %, а разходите за труд с 9 % за разглеждания период.
Таблица 13
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Работна ръка
6 058
5 424
5 276
5 245
Индекс
100
90
87
87
Разходи за труд (EUR/година)
275 296 896
251 059 144
244 153 692
249 190 971
Индекс
100
91
89
91
(173)
Изчислена като годишна продукция за единица работна ръка, производителността достига същото равнище през ПР, каквото е било равнището през 2001 г., след като е претърпяла спад през 2002 г. и 2003 г.
Таблица 14
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Производителност (тонове/единица работна ръка)
247
217
213
246
Индекс
100
88
86
100
(174)
Докато потреблението в Общността е намаляло с 8 % между 2001 г. и ПР, обемът на продажбите на производството на Общността за независими и свързани клиенти е намалял с 15 %. Затова пък пазарният дял на вноса с произход от четирите заинтересовани страни се е увеличил със 7,3 процентни пункта. От тук нататък, продажбите на производството на Общността са спаднали значително повече от потреблението в рамките на разглеждания период.
(175)
Предвид обема и цените на вноса с произход от четирите заинтересовани страни, влиянието на мащаба на действителния дъмпингов марж върху производството на Общността не може да бъде счетено за незначително.
(176)
Както се доказва от горния анализ на показателите за вредата, икономическото и финансово състояние на производството на Общността не се е подобрило след установяването на антидъмпинговите мерки върху вноса от някои страни на разглежданият продукт с произход от Русия и Румъния през 1997 г. и от Хърватска и Украйна през февруари 2000 г. Те показват също така, че Общността остава в деликатно и нестабилно състояние.
4.6. Заключения относно вредата
(177)
Анализът на показателите за вредата показа, че положението на производството на Общността се е влошило значително след 2001 г. и е достигнало най-ниското си равнище през 2003 г. През ПР показателите сочат подобрение по отношение на изключително лошото положение от 2003 г. Това подобрение през ПР може да се обясни с по-доброто общо положение на пазара и по-конкретно с ръста на търсенето на безшевни тръби, във връзка с нефтената и газовата промишленост. Въпреки това, производството на Общността е далече от възвръщане на равнището от 2001 г., т.е. от преди нарастването на дъмпинговия внос. За целта е уместно да се отбележи, че повишаването на продажната цена, наблюдавано през ПР, не беше достатъчно, за да отрази напълно нарастването на разходите за суровини, както и за подобряване на положението на производството на Общността.
(178)
Вярно е, че на пръв поглед, някои показатели на вредата, демонстрират стабилност (способност за привличане на капитали, заетост) или дори положително развитие (средни продажни цени). Въпреки това, по-голяма част от показателите за вреда (например рентабилността, инвестициите, производството и обема на продажбите) са се оказаха недвусмислено отрицателни през разглеждания период, макар и да бележат леко подобрение през ПР по отношение на предходната година. Въпреки това, подобрението не промени общото състояние, като се има предвид, че най-основните показатели останаха отрицателни.
(179)
Що се отнася до положителното развитие на цените, нарастването на цените през ПР не може да бъде приписано на подобряването на положението на производството на Общността, а по-скоро е обикновено последствие от увеличаването на цените на суровините. Освен това, горепосочените фактори, сочещи стабилност на положението не отразяват истинското положение на производството на Общността. В действителност, поради изключително отрицателното развитие на показателите, свързани с печалбата, дори жизнеспособността на производството е заплашена, ако средносрочно или дори в по-кратки срокове не се вземат мерки за противодействие на положението.
(180)
След оповестяването на окончателните заключения, някои производители износители изтъкнаха, че производството на Общността не е претърпяло значителна вреда през ПР. Изтъкнат беше аргументът, че данни, които са публично достояние, сочат, че производството на Общността е било в добро финансово положение и че неговите продажби и рентабилност са следвали положителна тенденция през ПР.
(181)
Следва да се отбележи, че някои от производителите на Общността действително са регистрирали положителни годишни финансови резултати за ПР, че са увеличили обема на своите продажби и са реализирали печалби. Въпреки че общото финансово положение на някои производители от Общността е било благоприятно през ПР, анализът следва да се базира на финансовите характеристики на производството на Общността що се отнася до производството и продажбите на пазара на Общността на сходния продукт. Тъй като сходния продукт не се зачита за цялостния обем на продукцията на производството на Общността, нито за всичките продажби в Общността се заключава, че въпреки добрата обща характеристика на някои от производителите на Общността на безшевни тръби, съществува значителна вреда по отношение на сходния продукт, продаван в Общността.
(182)
Въз основа на предходното беше направено заключението, че производството на Общността е претърпяло значителна вреда по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
5. ПРИЧИННА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(183)
Съгласно член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент, Комисията проучи дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от въпросните страни е предизвикал като последствие вреда за производството на Общността, която може да бъде счетена за значителна. Познатите фактори, различни от дъмпинговия внос, които в същия момент биха могли да причинят вреда на производството на Общността също бяха проучени, за да може евентуалната вреда, причинена от други фактори, да не бъде приписана на дъмпинговия внос.
5.2. Последствия от дъмпинговия внос
(184)
Вносът с произход от четирите заинтересовани страни нарасна през разглеждания период с 40 % като обем и със 7,3 процентни пункта като пазарен дял. В същото време, средните цени на същия този внос бяха с 32 % по-ниски от средните цени на производството на Общността за ПР. Нарастването на цените на дъмпинговия внос, установено през ПР, е само обикновено отражение от нарастването на разходите за суровини. Значителното нарастване на обема на вноса с произход от четирите заинтересовани страни и разрастването на техния пазарен дял през разглеждания период, при цени значително по-ниски от тези на производството на Общността, съвпадат с влошаването на общото финансово положение на последното през същия период.
(185)
Единичните цени на производството на Общността също нараснаха до 10 % през разглеждания период Въпреки това, тези цени бяха подценени и дори не успяха да покрият голямото увеличение на разходите за суровини, както сочи значителното равнище на загубите, претърпени от производството на Общността.
(186)
Въз основа на предходните съображения става ясно, че вносът на ниски цени с произход от четирите заинтересовани страни е изиграл определяща роля за влошаването на положението на производството на Общността, което се отразява по-специално в недостатъчното увеличение на продажната цена, намаляването на производството, на обема на продажбите и на пазарния дял, спада на рентабилността и съкращаването на инвестициите.
5.3. Последствия от други фактори
(187)
Потреблението от Общността е намаляло с 8 % за разглеждания период. Въпреки това, намаляването на потреблението само по себе си не може да се счита като причина за положението, свързано с вреда за производството на Общността, тъй като продажбите ѝ са намалели още повече отнесено към потреблението през разглеждания период (съответно -16 % и -14 % между 2001 г. и края на ПР). Освен това беше показано, че вносът с произход от разглежданите страни се е увеличил през разглеждания период и че той си е присвоил пазарните дялове, загубени от производството на Общността. Спадът на потреблението следователно не може да бъде считан за определяща причина за вредата, претърпяна от производството на Общността.
(188)
Според Евростат и информацията, събрана по време на разследването, основните страни, от които идват вносните безшевни тръби са Япония, Аржентина и Съединените американски щати.
(189)
Вносът с произход от Япония е нараснал на 52 960 тона през 2001 г. и е намалял с 34 % до 34 857 тона през разглеждания период. Пазарният дял на вноса от Япония на разглеждания продукт е нараснал на 2,5 % през 2001 г., след което е спаднал с 1,8 % през ПР. Вносът от Япония е извършван на цени, поне двойни на тези на производството на Общността. Затова се счита, че вносът с произход от Япония няма отрицателно въздействие върху положението на производството на Общността.
(190)
Вносът с произход от Аржентина се е увеличил с 52 % като от 30 962 тона през 2001 г. е достигнал 46 918 тона през ПР. От 2001 г. до ПР пазарният дял на Аржентина е нараснал с един процент, от 1,4 % на 2,4 %. За целия разглеждан период, цените на вноса с произход от Аржентина са останали на много по-високо равнище от това на четирите разглеждани страни. Средната цена CIF на тон внос от Аржентина възлиза на 660 EUR, срещу 501 EUR за четирите заинтересовани страни. В анализа се отчита факта, че един производител от Общността е бил свързан с производител износител, установен в Аржентина. Въпреки това беше доказано, че безшевните тръби, внасяни от този производител от Общността чрез свързаното му дружество в Аржентина нито като количество, нито като цена са били определящ фактор за вредоносното положение на този производител от Общността и върху производството на Общността като цяло.
(191)
Що се отнася до Съединените щати, статистиката на Евростат показва, че пазарният дял на вноса на безшевни тръби с произход от тази страна е нараснал от 0,6 % през 2001 г. на 1,8 % през ПР. Средните продажни цени на американския продукт в началото на разглеждания период бяха около 2 414 EUR на тон, т.е. почти четири пъти над тези на производството на Общността; след това те рязко намаляха със 77 % като достигнаха 797 EUR на тон през ПР, надминавайки все още тогавашните цени на Общността с 8 %. Следователно, въпреки повишения внос с произход от Съединените щати, те не могат да се считат за определяща причина за вредата, претърпяна от производството на Общността.
(192)
Беше изтъкнато, че вносът с произход от Аржентина и от Съединените щати е нараснал много от 2001 г. нататък и че общият им пазарен дял надхвърля 4 % в ПР и че цените на американския внос остават по-ниски от фактурираните от производителите износители от три от четирите заинтересовани страни.
(193)
Твърдението, според което цените на САЩ са по-ниски от тези, фактурирани от три от четирите заинтересовани страни не е подкрепено с факти. Общо казано, беше заключено, че по отношение по-специално на тяхното високо ценово равнище, тези сделки на внос не могат да се считат като определяща причина за вредата.
(194)
Един производител износител изтъкна, че дейностите на Общността се отнасят единствено до производството и продажбата на категориите от високата гама продукти (тръби OCGT), които се конкурират с вноса от Япония, Аржентина и Съединените щати. Беше приведен аргументът, че вносът с произход от тези три страни представлява като цяло, увеличение на пазарния дял с 1,5 процентни пункта между 2001 г. и ПР и че по-скоро той е заел мястото на безшевните тръби, произвеждани от производството на Общността, отколкото безшевните тръби, внасяни от Русия и Украйна.
(195)
Констатирано бе, че дори и да акцентира в по-голяма степен върху производството на продукти от високата гама, производството на Общността продължава да произвежда в значителни количества и всички различни продукти от ниската гама. Факт е, че тръбите OCGT представляват само малка част от дейността на производството на Общността, 5 % от общия обем и 7 % от сумата на продажбите на сходния продукт на пазара на Общността за ПРто. Нарастването на сумарния пазарен дял на Япония, Аржентина и Съединените щати с 1,5 %, т.е. от 4,5 % през 2001 г. на 6,0 % през ПР, се свързва, когато е приложимо, само в много малка степен със силно изразената загуба на пазарен дял, от 40,1 % на 36,7 % за производството на Общността през същия период. Следователно, твърдението, според което вносът с произход от тези три страни е станал повод за значителна вреда, претърпяна от производството на Общността, беше отхвърлено.
(196)
Един производител износител подчерта, че службите на Общността са пропуснали да вземат под внимание въздействието на вноса на безшевни тръби с произход от новите държави-членки. Беше изтъкнато, че по-рано е било констатирано, че този внос, основно с произход от Словакия, се е реализирал в Общността на вредоносни дъмпингови цени за производството на Общността. Този внос е бил обект на антидъмпингови мита, които са отпаднали вследствие на разширяването, станало в средата на ПР. Също така е било декларирано, че този внос е станал причина за загуба на пазарен дял от производството на Общността.
(197)
Въпреки това е уместно да се отбележи, че обемът продажби на производството на Общността и на другите европейски производители (включително Словакия) е намалял съответно с около 133 000 и 112 000 тона между 2001 г. и 2004 г., докато в същото време вносът с произход от четирите заинтересовани страни се е увеличил с около 120 000 тона (13).
(198)
Що се отнася до вноса от Словакия отпреди разширяването, не може да се твърди, че той е носел вреда за производството на Общността между 2001 г. и датата на присъединяването (1 май 2004 г.), като се има предвид, че той е бил обект на антидъмпингово обмитяване, което възстановява условията на безупречна конкуренция с производството на Общността. Не се приема, че евентуалния ефект на тези продажби върху вътрешния пазар на ЕС с 25 члена, считано от 1 май 2004 г., би могъл да обърне заключенията по отношение на вредата или да наруши причинната връзка между дъмпинговия внос с произход от четирите разглеждани страни и вредата, претърпяна от производството на Общността. В действителност един анализ на вноса на разглежданият продукт на пазара на Общността с произход от Словакия преди и след разширяването, основаващ се на данните от Евростат, показва, че през годината на присъединяване този внос в останалата част от пазара на Общността (ЕС-24) се е увеличил със 7 % или с 5 911 тона по отношение на годината на присъединяване. Това нарастване като обем е твърде малко в сравнение с развитието на вноса с произход от четирите заинтересовани страни.
(199)
Въз основа на предходното беше направено заключението, че пазарният дял на производството на Общността не е намалял поради конкуренция вътре в Общността.
(200)
Вследствие на това, аргументът, според който конкуренцията вътре в Общността може да обясни загубата на пазарен дял от производството на Общността, беше отхвърлен.
(201)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения, един производител износител изрази мнение, че не е отчитан цикличния характер на пазара на стомана, както го налага член 3, параграф 7 от основния регламент.
(202)
В тази връзка е уместно да се отбележи, че този производител износител не е привел никакво доказателство в подкрепа на твърдението, според което, цикличният характер на пазара на стомана е в основата на вредоносното положение на производството на Общността. Наред с това следва да се подчертае, че цикличният характер на пазара на стомана би трябвало да повлияе едновременно и на производството на Общността и на производителите износители. Следователно един цикъл в посока намаляване на пазара на безшевни тръби, за който се претендира, че оказва отрицателно въздействие върху положението на производството на Общността, би трябвало да има същото въздействие върху обема на вноса на безшевни тръби. Обемът на вноса с произход от четирите заинтересовани страни следва т.е. да намалее. Противно на това, както е обяснено и в съображение 151, акумулирания обем на вноса с произход от четирите заинтересовани страни нараства ежегодно в периода между 2001 г. и 2004 г. Следователно не може да се счита, че цикличният характер на пазара на стоманата е в основата на вредата, претърпяна от производството на Общността.
(203)
Едно дружество съобщи, че падането на курса на щатския долар спрямо еврото между 2001 г. и ПР би могло да повлияе върху положението на производството на Общността, но не представи доказателство, че тези колебания в обменния валутен курс действително са оказали отрицателно въздействие върху характеристиките на тази промишленост. При липса на каквато и да било доказателствена информация, сочеща, че вредоносното положение на производството на Общността е повлияно от поскъпването на еврото по отношение на долара, беше направено заключението, че колебанията на валутния курс не засягат причинната връзка между дъмпинговия внос и вредоносното положение на производството на Общността. Освен това, анализът на производството на Общността се основава на финансовата характеристика на сходния продукт, произвеждан и продаван на пазара на Общността. Тъй като основната част от продажбите на сходния продукт на пазара на Общността е фактурирана в евро и основните производствени разходи също са в евро, колебанията на обменният валутен курс по никакъв начин не могат да имат решаващо въздействие върху вредоносното положение на производството на Общността.
(204)
Като се има предвид горепосоченото развитие на обеми, цени и пазарен дял на вноса с произход от трети страни, беше направено заключението, че значителната вреда, претърпяна от производството на Общността не може да се отдаде на този внос.
(205)
Двама производители износители изтъкнаха аргумента, че спадът на рентабилността е резултат от повишаване на разходите за суровини и може да е свързан с дъмпинговия внос с произход от заинтересованите страни. В действителност разходите за скрап или заготовки, които са основната суровина за производството на безшевни тръби, са нараснали значително през разглеждания период. Двамата въпросни производители от Общността са доказали, че между последното тримесечие на 2003 г. и последното тримесечие на ПР, цените на скрапа и на заготовките са нараснали съответно на 66 % и на 77 %. Един от производителите на Общността е представил доказателство, че за целия разглеждан период, т.е. от 2001 г. до ПР, цената на скрапа се е удвоила, като от 99 EUR на тон през 2001 г. е достигнала 253 EUR на тон през ПР. Подобно развитие е било разглеждано по отношение и на средната цена на заготовките.
(206)
Въпреки това, значителната вреда, претърпяна от производството на Общността, не се обяснява с нарастването на разходите за суровини като такива, а както е обяснено в съображение 168, от факта, че производството на Общността не е било способно да пренесе това увеличение на разходите върху потребителите. В действителност, тъй като дъмпинговия внос с произход от заинтересованите страни значително подтиска цените на производството на Общността, производството на Общността не е успяло да повиши продажните цени дотолкова, че надлежно да отрази увеличението в разходите за суровини.
(207)
В отговор на оповестените окончателни заключения един производител износител изрази мнението, че е неправилно да се твърди, че в ПР рентабилността е спаднала, поради факта, че производителите на Общността са били неспособни, поради натиска върху цените, упражняван от дъмпинговия внос, да увеличат цените до равнища, които биха им дали възможност да покрият увеличението на разходите за суровини. Според това дружество цената на суровините (скрап) е нараснала с 15,8 % за ПР. Изтъкнат беше аргумента, че цените на дъмпинговия внос са се увеличили повече от цените на суровините.
(208)
Въпреки това, както е посочено по-горе, доказателствата, получени в ПР показват, че увеличението на разходите за суровини на производителите от Общността през ПР са били значително по-високи от твърдените 15,8 %. На основата на предоставените данни от някои производители на Общността се е наблюдавало също така че увеличението на разходите за суровини са надхвърлили увеличението на среднопретеглената цена на безшевните тръби с произход от четирите заинтересовани страни през целия разглеждан период. Вследствие на това, аргументът, според който производителите от Общността не са успели да увеличат своите продажни цени и продажбите им да бъдат на печалба, поради натиска върху цените, упражняван от дъмпинговия внос, беше приет.
(209)
Антидъмпинговите мерки, засегнали продуктите, отговарящи на първоначалното определение, валидно от 1997 г. за Румъния и Русия, не се прилагат от юли 2004 г., от съображения за предпазливост по отношение на антиконкурентното поведение на някои от производителите от Общността в миналото.
(210)
Някои производители износители и вносители поискаха да се проведе разследване за да се определи в каква степен картелът между някои европейски производители би могъл да окаже въздействие върху характеристиките на производството на Общността като цяло.
(211)
В тази връзка беше констатирано, че не е имало никакво застъпване във времето между продължителността на допуснатото нарушение от някои производители на Общността (от 1990 г. до 1995 г., а за някои продукти - до 1999 г.) и разглеждания период (от 2001 г. до 2004 г.), за който се отнася настоящата антидъмпингова процедура. Освен това, разследването не е извело нито едно доказателство, който да дава основание да се твърди, че цените на производството на Общността или други показатели за вреда са били повлияни от каквото и да било антиконкурентно поведение. Въз основа на предходното и при липса на каквато и да било информация или индикация, която да доказва обратното, може да се заключи, че картела между някои производители от Общността отпреди 2001 г. не е оказал никакво въздействие върху вредоносното положение на производството на Общността през разглеждания период.
(212)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения, един производител износител е подчертал, че службите на Комисията са пропуснали да проучат потенциалните последствия от връщането на производството на Общността към нормалните условия на конкуренция след преустановяването на картелното поведение пред 1999 г. Беше изтъкнат аргумента, че застъпването във времето между картелното поведение и периода, обект на настоящата процедура, не е представителен фактор и че службите на Комисията може да са сгрешили в преценката си за вредата и причинната връзка и може по този начин да са нарушили член 3, параграф 7 от основния регламент.
(213)
Следва първо да се подчертае, че само малка част от разглеждания продукт, а именно тръбите OCGT (класифицирани в кодове по КН 7304210020 и 7304291120) са били предмет на картелна процедура. През ПР, обемът на тръбите OCGT, продавани на пазара на Общността е представлявал само 5 % от общия обем продажби на производството на Общността.
(214)
Освен това, двегодишният срок, изтекъл между края на картелното поведение и началото на периода, за който се търси да бъде определено, дали е имало вреда, се счита за достатъчен, за да се върне производството на Общността към нормални условия на конкуренция. При всички случаи положението през ПР е било вредоносно.
(215)
Предвид предходното това искане беше отхвърлено.
5.4. Заключение относно причинната връзка
(216)
Съвпадението между, от една страна, нарастването на дъмпинговия внос с произход от заинтересованите страни, увеличаването на пазарния му дял и констатираното подтискане на цените и от друга страна, очевидното влошаване на положението на производството на Общността, позволява да се направи заключението, че дъмпинговият внос е причината за значителната вреда, претърпяна от производството на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(217)
Съгласно член 21 от основния регламент беше проучено, дали, независимо от заключенията относно вредоносния дъмпинг, съществуват наложителни причини да се направи заключението, че не е в интерес на Общността да се предприемат мерки в конкретния случай. Вероятното въздействие на евентуални мерки върху всички участващи страни както и последиците от непредприемане на мерки трябва да бъдат взети предвид в тази връзка.
6.1. Производство на Общността
(218)
Вредоносното положение, в което се намира производството на Общността, е резултат от затрудненията, които тя среща в конкурирането на вноса на ниски цени, обект на дъмпинг.
(219)
Беше счетено, че установяването на мерките ще даде възможност на производството на Общността да увеличи обема на своите продажби и пазарния си дял, което би генерирало икономии от мащаба и би ѝ дало възможност да постигне необходимото равнище на печалба, оправдаващо по-нататъшните инвестиции в нейните производствени инсталации.
(220)
При липса на мерки, положението на производството на Общността ще продължи да се влошава. Тя няма да бъде в състояние да инвестира в нови производствени мощности и да конкурира ефективно вноса с произход от трети страни. Ще се наложи някои дружества да спрат производството на сходния продукт и да съкратят персонала си. Следователно беше заключено, че установяването на антидъмпинговите мерки е в съответствие с интереса на производството на Общността.
(221)
Един производител от Общността, който не е част от жалбоподателите и е свързан с производител износител от Румъния подчерта, че производителите от Общността работещи с пълния си производствен капацитет не са в състояние да задоволят голямото търсене на безшевни тръби на пазара на Общността и в трети страни. Дружеството е сметнало, че установяването на митата ще има като последствие дефицит в предлагането на пазара на Общността. Въпреки това, както е уточнено по-горе, разследването показва, че през целия разглеждан период производството на Общността е разполагало със сериозен неизползван производствен капацитет, който би могъл да се използва за производството на разглеждания продукт, така че да отговори на търсенето на безшевни тръби на пазара на Общността.
(222)
Беше изтъкнат и аргумента, че налагането на мерките може да има като последствие ограничаването на конкуренцията на пазара на Общността. Следва да се отбележи, че освен производителите жалбоподатели, съществуват също така и много други големи производители на разглеждания продукт в новите държави-членки, както е посочено в съображение 139. Броят на производителите в Общността се оценява като достатъчно голям, за да гарантира конкуренция на пазара, дори и при налагането на антидъмпингови мерки. Освен това, както е посочено в съображения от 188 до 195, производители от други трети страни (например САЩ) също влизат в конкуренция с производството на Общността с подобни продукти и цени. Следователно се счита, че налагането на мерките няма да препятства на предлагането на безшевните тръби, както и че няма да ограничи конкуренцията на пазара на Общността.
6.2. Интерес на независимите вносители
(223)
Що се отнася до вносителите, само трима независими вносители отговориха на въпросника, след което е извършена инспекция на място при двама от тях. Четвърти независим вносител прие инспекция на място в последващ стадий на процедурата. Обемът на вноса на разглеждания продукт, реализиран от тези четирима вносители представлява 8 % от общия внос в Общността и 3 % от потреблението на Общността.
(224)
Като се има предвид, че по-голямата част от вноса на безшевни тръби в Общността става с посредничеството на вносители, свързани с производителите износители и че по-малко от половината внос идва на пазара на Общността с посредничеството на независими вносители, вносът на четиримата независими вносители може да се счита за представителен за всички независими вносители.
(225)
За един от вносителите, вносът на разглеждания продукт представлява 22 % от общия внос на безшевни тръби и съответната стойност на продажбите е 3 % от общия му оборот през ПР. През този период въпросните продажби са били изключително на печалба. Предвид факта, че по-голямата част от доставчиците на това дружество са установени в Общността или в страни, които не са били засегнати от установяването на антидъмпинговите мита, въздействието им не може да се счита за значително.
(226)
Втори вносител, чиято основна дейност се състои във внос и преработка на безшевни тръби, е внасял всички безшевни тръби от заинтересованите страни и по-специално от Русия. Една малка част от този внос се е отнасял до така наречените „сертифицирани тръби“. Следователно беше счетено, че установяването на мита върху вноса с произход от Русия ще има отрицателно въздействие върху общата дейност и по-конкретно върху рентабилността на това дружество. Въпреки това, тъй като освен този вносители има само още един доставчик на сертифицирани безшевни тръби, много вероятно е, едно евентуално увеличение на цената, поради налагането на антидъмпинговите мита върху продукта, да се отрази на крайния потребител. Наред с другото, това дружество също е способно да направи поне част от своите покупки от местен производител от Общността или да замести част от покупките си с други продукти, различни от разглеждания продукт.
(227)
Двамата други вносители, които оказаха съдействие и чийто обем на вноса представлява също само малка част от общия обем на внос на разглеждания продукт за ПР, сами счетоха, че няма да бъдат засегнати от налагането на митата.
(228)
Поради причините, изложени по-горе се счита, че налагането на антидъмпинговите мита ще засегне вносителите по различен начин в зависимост от тяхното собствено положение. Следователно може да се направи заключението, че налагането на мерките действително е в състояние да повлияе в отрицателна посока върху финансовото положение на някои вносители. Въпреки това, средно претеглено, това последствие не следва да има значително финансово въздействие върху общото финансово състояние на вносителите.
6.3. Интерес на потребителите
(229)
Никой от потребителите на разглеждания продукт не е отговорил на изпратения от Комисията въпросник. Въпреки това, разследването показа, че безшевните тръби се използват основно от строителни и нефтени дружества. Според наличните данни, безшевните тръби са компонент от по-мащабни проекти (котли, тръбопроводи, строителни съоръжения), за които беше заключено, че налагането на антидъмпинговите мерки върху безшевните тръби по всяка вероятност няма да окаже никакво значително въздействие върху разходите на тези потребители, което всъщност обяснява и липсата на сътрудничество от тяхна страна за настоящата процедура.
(230)
Въз основа на предходното и поради липса на каквото и да било доказателство или реакция от потребителските организации, беше направено заключението, че въздействието на предлаганите мерки върху потребителите най-вероятно ще бъде съвсем незначително.
(231)
Следователно се заключава, че няма никаква наложителна причина, свързана с интереса на Общността, която да налага в конкретния случай да не бъдат установени антидъмпингови мерки.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Равнище на отстраняване на вредата
(232)
Приемането на антидъмпингови мерки, които да попречат да последващи вреди, причинявани от дъмпинговия внос, е счетено за полезно.
(233)
Мерките следва да се наложат на равнище, достатъчно за отстраняване на причинената вреда от вноса, без да се надхвърля констатирания дъмпингов марж. За изчисляването на необходимия размер на митото за отстраняване вредоносния ефект от дъмпинга, беше счетено, че всяка мярка трябва да дава възможност на производството на Общността да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба преди облагане, такава, каквато едно производство от този тип може основателно да очаква в този сектор при условията на нормална конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос върху продажбата на сходния продукт в Общността. Предвид средната рентабилност, постигната от производството на Общността през 2001 г., беше констатирано, че една норма на печалбата от 3 % върху оборота е минималната възможна, която тази промишленост може да очаква при отсъствието на вредоносен дъмпинг. Необходимото увеличение на цените е определено като се прави сравнение между среднопретеглената вносна цена, използвана за установяване на подтискането на цените за продуктите, продавани от производството на Общността на пазара на Общността. Невредоносната цена е получена, като продажните цени на производството на Общността са коригирани с отчитане на реалните загуби/печалби през ПР и е прибавена гореспоменатата норма на печалбата. Всяка разлика в резултат от това сравнение се изразява след това процентно от общата CIF стойност при вноса.
7.2. Окончателни мерки
(234)
Въз основа на предходното беше счетено, че по силата на член 9 от основния регламент, трябва да се наложат окончателни антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт на равнището на най-ниския дъмпингов марж или маржа на вредата, съгласно правилото за най-малка митническа ставка.
(235)
Тъй като равнищата на отстраняване на вредата са по-високи от установените дъмпингови маржове, окончателните мерки следва да се базират на последните. Остатъчните дъмпингови маржове са определени за всяка страна на равнището на дружествата с най-висок индивидуален марж.
(236)
Митата, които да се прилагат, изразени в процент от цената CIF франко граница на Общността, преди заплащане на мито, са както следва:
Страна
Дружество
Митническа ставка (%)
Хърватия
Всички дружества
29,8 %
Румъния
S.C. T.M.K. - Artrom S.A.
17,8 %
S.C. Mittal Steel Roman S.A.
17,7 %
S.C. Silcotub S.A.
11,7 %
Всички останали дружества
17,8 %
Русия
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant and Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1 %
Всички останали дружества
35,8 %
Украйна
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3 %
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube and OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant
25,1 %
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7 %
Всички останали дружества
25,7 %
(237)
Индивидуалните митнически ставки, конкретни за всяко дружество, уточнени в настоящия регламент са въведени на основата на заключенията от настоящото разследване. Следователно те отразяват положението към времето на разследването по отношение на заинтересованите дружества. Тези митнически ставки (противно на приложимото в национален мащаб мито спрямо „всички дружества“), се прилагат изключително спрямо вноса на продукти, с произход от заинтересованите страни, произведени от цитираните дружества, т.е. от конкретните цитирани правни субекти. Внасяните продукти, произведени от всяко дружество, чието име и адрес не фигурират изрично в диспозитива на този регламент, включително свързаните дружества на изрично цитираните, не могат да се ползват от тези ставки и ще бъдат облагани със ставката, приложима за „всички останали дружества“.
(238)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки (например, поради промяна в наименованието на субекта или създаването на нови производствени или търговски звена) следва веднага да се отнася до Комисията (14) и да съдържа всички необходими данни, по-специално всички изменения, настъпили в дейността на дружествата, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, в резултат от промяната в наименованието или от създаването на новите производствени или търговски звена. Когато трябва, се правят необходимите разпореждания, включително чрез актуализиране на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуална митническа ставка. За да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговата мярка, митото, прилагано на национално равнище, следва да се налага не само на износителите не оказали съдействие, но също така и на дружествата, които не са изнасяли разглеждания продукт в ПР. Въпреки това, последните се приканват, доколкото отговарят на условията на член 11, параграф 4, алинея втора от основния регламент, да депозират молба за преразглеждане по реда на този член, за да може да бъде разгледано тяхното конкретно индивидуално положение.
(239)
Установяването на пределната стойност на CEV от митническите власти на граница на Общността може да стане непряко, чрез проверка на 11 кода по КН, в които са класифицирани продуктите. През целия разглеждан период безшевните тръби с пределна стойност на CEV в рамките на 0,86 са представлявали 99.9 % от целия внос на разглеждания продукт. Следователно е направено заключението, че всички безшевни тръби, внасяни от заинтересованите страни, класифицирани във въпросните 11 кода по КН, следва да се считат за разглеждания продукт, с изключение на много редките случаи, при които, вносителят може да приведе доказателство, че пределната стойност на CEV на внасяните стоки надхвърля стойността 0,86.
7.3. Молба за освобождаване
(240)
Един вносител в Общността на така наречените сертифицирани безшевни тръби поиска дружеството му да не бъде облагано с антидъмпингово мито. Въпреки това, това дружество не е представило никакви основателни причини за да му се разреши такова индивидуално освобождаване. Следва да се отбележи, че този вносител внася безшевни тръби, които са обект на дъмпинг и носи вреда за производството на Общността и че, по тази причина, няма никакво основание да му бъде разрешено индивидуално освобождаване. Освен това е било счетено, че освобождавайки този вносител от антидъмпингово мито, се рискува в голяма степен да бъде предизвикано заобикаляне на мярката. В действителност, тъй като сертифицираните тръби могат да се използват и за серия други приложения, не са на лице достатъчни гаранции, че този внос ще бъде използван единствено в строителството в Италия.
7.4. Молба за частично суспендиране
(241)
След оповестяване на окончателните заключения, един вносител поиска частично суспендиране на обмитяването за период от девет месеца (подновяеми за нов период от дванадесет месеца) на част от вноса на разглеждания продукт, произведен от руския производител износител ТМК, попадащ в код по КН 7304 39 92 и сертифициран от италианското министерство на труда за използване в капиталното строителство в Италия.
(242)
Този вносител изтъкна, че частичното суспендиране се основава на причини от интерес за Общността, съгласно член 14, параграф 4 от основния регламент. Този вносител посочи, че без това частично суспендиране на мярката, той ще трябва да престане да внася сертифицирани тръби и като последствие от това, в Италия ще остане само едно дружество, произвеждащо сертифицирани безшевни тръби, което ще доведе до монополно положение.
(243)
Вносителят изтъкна, че частичното суспендиране на мярката няма да нанесе вреда на твърдения единствен производител от Общността, чийто обем на производство на сертифицирани безшевни тръби покрива приблизително две трети от търсенето на сертифицирани безшевни тръби в Италия. Впрочем вносителят изрази мнение, че едно частично суспендиране на мярката може лесно да се контролира от италианските митнически власти чрез обичайната проверка на сертификационните документи, които следва да се представят на митница при всяка операция по вноса.
(244)
Що се отнася до аргумента, според който при нереализиране на частично суспендиране на мярката ще се създаде монополно положение на пазара на Общността, следва да се отбележи, че ако през ПР е имало двама италиански производители на сертифицирани безшевни тръби, от 2005 г. вече съществува само едно такова дружество. Въпреки това обаче, може да се докаже, че през ПР, дъмпинговият внос на сертифицирани безшевни тръби с произход от Русия са подтиснали цените на сертифицирани тръби, произвеждани от производството на Общността в такава степен, че производителите от Общността не са били в състояние да конкурират този дъмпингов внос и вследствие на това, е трябвало да спрат или силно да ограничат производството на сертифицирани безшевни тръби. Това, че е останал само един единствен производител в Общността на сертифицирани безшевни тръби е всъщност последица от дъмпинговия внос на сертифицирани безшевни тръби с произход от Русия; следователно, аргументът, според който частичното суспендиране на митата няма да донесе вреда за производството на Общността е отхвърлен. Тъкмо обратното, налагането на митата би трябвало да доведе до по-висока конкуренция и новата поява на пазара на Общността на производители на сертифицирани тръби.
(245)
Макар и да се приеме, че контролът върху частичното суспендиране може принципно да се извършва от италианските митнически власти, исканото частично суспендиране би трябвало да се отхвърли по същите съображения, по които е отхвърлена молбата, за която става въпрос в съображение 240. Разрешаването на частично суспендиране на мярката за отделния вносител носи висок риск от заобикаляне на мярката, тъй като сертифицираните безшевни тръби, внасяни от това дружество, биха могли да служат и за други цели, освен за строителния отрасъл в Италия.
7.5. Гаранции
(246)
Същият вносител предложи да бъде приета гаранция от руския производител износител, който е негов доставчик. Гаранцията трябва да определи таван на количеството на вноса, под който този внос няма да подлежи на антидъмпингово облагане. Вносителят изтъкна, че вносът до този таван като количество, ще се използва единствено за капиталното строителство в Италия. Поради това, този внос не би могъл да нанесе вреда на производството на Общността. Наред с това ще има достатъчно предлагане на сертифицирани безшевни тръби в Общността. Въпреки това е уместно да отбележим, че съгласно член 8, параграф 1 от основния регламент, само производителите износители могат да предлагат гаранции, не и вносителите. Следователно молбата беше отхвърлена.
(247)
След като бяха коректно информирани за основните факти и съображения, на основата на които е предвидено да се препоръча налагане на окончателни антидъмпингови мерки, по-голяма част от производителите износители от разглежданите страни предложиха гаранции за цените, съгласно член 8, параграф 1 от основния регламент.
(248)
Все пак разглежданият продукт се характеризира с голям брой разновидности, с характеристики, които трудно се установяват при внос. Следователно, фактически е невъзможно за всяка разновидност на продукта да се определят подходящите минимални цени, които могат надлежно да се контролират от Комисията и от митническите органи на държавите-членки в момента на вноса. Освен това, разглежданият продукт се характеризира напоследък с голяма подвижност на цените и не е адаптирана към гаранция за фиксиране на цените за дълъг период от време. Тази променливост на цените се обяснява с променливостта на цените на суровините, а именно на заготовките и слитъците от стомана, както и стоманения скрап, които са основен, но променлив елемент в производствените разходи. Ако минималните цени на вноса бъдат индексирани върху цената на една от суровините, то следва да се определи формула за това индексиране, различна за всяка група производни продукти, което ще направи много сложно определението на параметрите на формулите за индексиране и контрола върху гаранциите.
(249)
Освен това се припомня, че в миналото са приемани гаранции за някои продукти, съответстващи на определението на продукта, прието за целите на настоящото разследване. Основаващи се на принципа, че цените на групите продукти съответстват на структура на цените валидни за Общността, тези гаранции се оказаха много сложни за контрол от страна на Комисията и не успяха да предизвикат повишаване на цените на невредоносни равнища, даващи възможност за възстановяване на условията на справедлива конкуренция в търговията на пазара на Общността (15).
(250)
При това, в някои случаи, предлаганото класифициране на продукта не е беше достатъчно подробно, за да даде възможност за подходящ мониторинг или предлаганото равнище на цените не даде възможност за отстраняване на вредоносния дъмпинг.
(251)
Като се има предвид предходното и по-специално трудностите, срещани при контрола на различните минимални цени на вноса, беше счетено, че принципно гаранции не могат да бъдат приложени. Въпреки това, предвид скорошното присъединяване на Румъния към Общността, продължителността на мерките спрямо тази страна ще бъде ограничена във времето. От тук се ограничава и риска от заобикаляне на минималните цени при внос на румънските износители, както и вероятността от значителни промени в цените. В резултат на това, с Решение 2006/441/ЕО на Комисията от 23 юни 2006 г. (16) за приемане на гаранциите, предложени в рамките на антидъмпинговата процедура относно вноса на някои безшевни тръби от желязо и от стомана, с произход, наред с другото, от Румъния, Комисията прие предлаганата гаранция от румънските производители износители. Причините, обосноваващи приемането на гаранцията бяха изложени в споменатото решение. Комисията признава, че предлаганата гаранция премахва вредоносния ефект от дъмпинга и ограничава значително риска от заобикаляне на мерките.
(252)
За да може Комисията и митническите власти да се следят дали дружествата, спазват гаранциите си, когато представят молба за пускане в свободно обращение до компетентните митнически органи, освобождаването от антидъмпингово мито се подчинява на: i) изискването за представяне на валидна фактура, т.е. търговска фактура, съдържаща поне данните и декларацията, определени в приложението, ii) условието, че внесените продукти са произведени, експедирани и фактурирани пряко от споменатите дружества на първия независим клиент в Общността и iii) условието, че декларираните и представени на митническите власти продукти съответстват точно на описанието от валидната фактура. Ако горепосочените условия не са изпълнени, митническа ставка започва да се прилага от момента на приемане на декларацията за пускане в свободно обращение.
(253)
Ако в изпълнение на член 8, параграф 9 от основния регламент, Комисията оттегли приемането на гаранция, поради нарушаването ѝ при някои сделки и обяви за невалидни съответните фактури, към момента на приемане на декларацията за пускане в свободно обращение възниква митническо задължение във връзка с тези сделки.
(254)
Вносителите следва да бъдат информирани, че е възникнало митническо задължение във връзка с нормалния търговски риск, към момента на приемане на декларацията за пускане в свободно обращение, както е описано в съображения 252 и 253, макар и да е приета от Комисията гаранция, предложена от производителя, от когото вносителите купуват пряко или непряко.
(255)
По реда на член 14, параграф 7 от основния регламент, митническите власти следва да информират своевременно Комисията за всяка индикация за нарушение на гаранцията.
(256)
Поради гореизложените причини, гаранциите на румънските производители-вносители са счетени за приемливи от Комисията и заинтересованите дружества са информирани за основните факти, съображения и задължения, на базата на които са приети техните гаранции. Затова пък, пак поради горепосочените причини, гаранциите, предложени от руските и украинските производители износители не са били счетени за приемливи.
(257)
Следва да се отбележи, че при нарушаване или оттегляне на гаранцията или в случай на оттегляне на приемането на гаранцията от Комисията, антидъмпинговото мито започва автоматично да се прилага, по реда на член 8, параграфи 9 и 10 от основния регламент.
7.6. Заключение относно двете междинни преразглеждания и съществуващите мерки
(258)
Припомня се, че както е отбелязано в съображение 3, двете междинни преразглеждания се провеждат от Комисията по нейна собствена инициатива, с цел да се даде възможност за евентуално изменение или отменяне на окончателните антидъмпингови мерки, които са в сила върху вноса, съответстващ на първоначалното определение на продукта с произход от Хърватска, Румъния, Русия и Украйна.
(259)
На основата на заключенията от настоящото разследване, следва да се наложат мерки върху вноса на безшевни тръби дефинирани в съображение 17, с произход от Хърватска, Румъния, Русия и Украйна. Тъй като разглежданият продукт, така както е определен в раздел 2.1. включва и продукта, подлежащ на вече съществуващи мита, не следва да продължи прилагането на митата, налагани върху продукта, съответстващ на първоначалното определение от Регламент (ЕО) № 2320/97 и Регламент (ЕО) № 348/2000; вследствие на което така изменените регламенти следва да се отменят.
(260)
Паралелно с това следва да се закрият двете междинни преразглеждания, посочени по-горе, както и междинното преразглеждане и преразглеждането по повод изтичането на срока на мерките, започнали през ноември 2002 г., за които се споменава в раздел 1.2.
(261)
Наред с това, Регламент (ЕО) № 1866/2005 относно разширяването на частичното суспендиране на мерките, наложени върху продукта, отговарящ на първоначалното определение и с произход от Хърватска и Украйна, е неактуален поради отменянето на Регламент (ЕО) № 348/2000,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои безшевни тръби, от желязо и от стомана, с кръгло напречно сечение с външен диаметър ненадвишаващ 406,4 милиметра и с въглероден еквивалент (CEV), равен или по-малък от 0,86, съгласно формулата и химическите анализи на Международния институт по заваряване (МИЗ) (17), съответстващи на кодове по КН ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и от 7304 59 93 (18) (кодове по ТАРИК 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 и 7304599320) и с произход от Хърватия, Румъния, Русия и Украйна.
Окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Общността, преди мито, на продуктите, описани по-горе и произведени от дружествата, изброени по-долу, е както следва:
Страна
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Хърватия
Всички дружества
29,8 %
Румъния
S.C. T.M.K. - Artrom S.A.
17,8 %
A738
S.C. Mittal Steel Roman S.A.
17,7 %
A739
S.C. Silcotub S.A.
11,7 %
A740
Всички останали дружества
17,8 %
A999
Русия
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant and Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1 %
A741
Всички останали дружества
35,8 %
A999
Украйна
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3 %
A742
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube and OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant
25,1 %
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7 %
A744
Всички останали дружества
25,7 %
A999
Чрез дерогация от първи параграф, окончателното мито не се прилага спрямо вноса пуснат в свободно обращение, съгласно разпоредбите на член 2.
Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен когато е предвидено друго.
Член 2
1. Декларираният внос за пускане в свободно обращение, фактуриран от дружества, чиито гаранции са приети от Комисията и са цитирани в Решение 2006/441/ЕО на Комисията от 23 юни 2006 г. (16) (и неговите изменения), се освобождава от антидъмпинговото мито, определено в член 1, при условие че:
-
всички продукти са произведени, експедирани и фактурирани пряко от споменатите дружества на първия независим клиент в Общността, и
-
че са придружени от гаранционна фактура, т.е. търговска фактура, съдържаща поне данните и декларацията, определени в приложението, и
-
декларираните и представени пред митническите власти стоки съответстват точно на описанието от валидната фактура.
2. Митническо задължение възниква към момента на приемане на декларацията за пускане в свободно обращение:
-
веднага щом бъде установено, по отношение на вноса, посочен в параграф 1, че едно или няколко от изброените в посочения параграф условия не са изпълнени, или
-
когато Комисията оттегли приемането на гаранцията, съгласно член 8, параграф 9 от основния регламент, чрез регламент или решение, отнасящо се до конкретните сделки и обяви съответните фактури за несъответстващи на гаранцията.
Член 3
Регламенти (ЕО) № 2320/97 и (ЕО) № 348/2000 се отменят.
Член 4
Междинните преразглеждания на антидъмпинговите мита приложими за вноса на безшевни тръби, от желязо и от стомана, с произход, наред с другото, от Русия и Румъния и от Хърватска и Украйна, започнали през март 2005 г., са приключени.
Междинното преразглеждане и преразглеждането във връзка с изтичането на срока на мерките, започнали през ноември 2002 г. и потвърдени от съображение 20 от Регламент (ЕО) 1322/2004 са приключени.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня следващ публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 27 юни 2006 година.