RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 240/2008
af 17. marts 2008
om ophævelse af antidumpingtolden på importen af urinstof med oprindelse i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (grundforordningen), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
I januar 2002 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 92/2002 (2) en endelig antidumpingtold på mellem 7,81 EUR og 16,84 EUR pr. ton på importen af urinstof, også i vandig opløsning, med oprindelse i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine. Ved samme forordning blev der indført endelig antidumpingtold på mellem 6,18 EUR og 21,43 EUR pr. ton på importen af urinstof med oprindelse i Estland, Litauen, Bulgarien og Rumænien, som automatisk blev ophævet henholdsvis 1. maj 2004 og 1. januar 2007 på datoen for disse landes tiltrædelse af Fællesskabet.
2. Anmodning om en genoptagelse af en undersøgelse
(2)
I april 2006 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om det forestående udløb af de gældende foranstaltninger (3). Den 17. oktober 2006 modtog Kommissionen en anmodning om en genoptagelse af en undersøgelse af disse foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(3)
Denne anmodning blev indgivet af European Fertiliser Manufactures Association (EFMA - »ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EF-produktion af urinstof.
(4)
Ansøgeren hævdede og forelagde tilstrækkelige umiddelbare beviser for, at udløbet af foranstaltningerne i forbindelse med importen af urinstof med oprindelse i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine (de pågældende lande) sandsynligvis ville føre til fortsat eller fornyet dumping og medføre skade for EF-erhvervsgrenen.
(5)
Efter høring af det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der var tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, og offentliggjorde en meddelelse om indledningen af en sådan undersøgelse i Den Europæiske Unions Tidende (4).
3. Undersøgelser vedrørende andre lande
(6)
I maj 2006 indledte Kommissionen en fornyet undersøgelse (5) af den endelige antidumpingtold, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 901/2001 (6) på importen af urinstof med oprindelse i Rusland, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 og 3. Denne fornyede undersøgelse førte til, at Rådet ved forordning (EF) nr. 907/2007 (7) ophævede antidumpingtolden på importen af urinstof med oprindelse i Rusland. Det konkluderedes, at der ikke fortsat blev forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at der ikke var nogen sandsynlighed for, at den blev forvoldt fornyet skade, hvis foranstaltningerne bortfaldt.
4. Den nuværende undersøgelse
4.1. Undersøgelsesperiode
(7)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2005 til 30. september 2006 (fornyet undersøgelsesperiode (FUP)). Undersøgelsen af de tendenser, der var relevante for en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 2002 til udløbet af FUP (den betragtede periode).
4.2. Parter berørt af undersøgelsen
(8)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, EF-producenterne, de eksporterende producenter i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine (de pågældende eksportører), importørerne, forhandlerne, brugerne og deres sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt de eksporterende landes regeringsrepræsentanter om indledningen af den fornyede undersøgelse.
(9)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle disse parter og til dem, der gav sig til kende inden for fristen i indledningsmeddelelsen.
(10)
Kommissionen gav også de direkte berørte parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(11)
Alle berørte parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(12)
I betragtning af det tilsyneladende store antal EF-producenter, importører i Fællesskabet og eksporterende producenter i Ukraine forekom det relevant at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og indberette de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, til Kommissionen.
(13)
Med hensyn til importører i Fællesskabet var samarbejdsniveauet meget lavt, eftersom kun en importør gav udtryk for, at virksomheden var rede til at samarbejde. Følgelig blev det besluttet, at der ikke var behov for stikprøveudtagning blandt importørerne.
(14)
Tolv EF-producenter besvarede stikprøveskemaet korrekt og indvilgede formelt i at samarbejde yderligere i forbindelse med undersøgelsen. Fire ud af disse tolv virksomheder blev udtaget til stikprøven, da det konstateredes, at de var repræsentative for EF-erhvervsgrenen med hensyn til produktions- og salgsmængde af urinstof i Fællesskabet. De fire EF-producenter, som indgik i stikprøven, tegnede sig for ca. 60 % af den samlede produktion i EF-erhvervsgrenen i FUP, mens ovennævnte tolv EF-producenter tegnede sig for ca. 80 % af produktionen i Fællesskabet. Denne stikprøve udgjorde den største repræsentative produktions- og salgsmængde af urinstof i Fællesskabet, som med rimelighed kunne undersøges inden for den fastsatte frist.
(15)
Fire eksporterende producenter i Ukraine besvarede stikprøveskemaet korrekt inden for den fastsatte frist og indvilgede formelt i at samarbejde yderligere i forbindelse med undersøgelsen. Disse fire eksporterende producenter tegnede sig for næsten 100 % af den samlede eksport fra Ukraine til Fællesskabet i FUP. På grund af det lave antal samarbejdende virksomheder i Ukraine blev det besluttet ikke at anvende stikprøver, og alle virksomheder blev anmodet om at indsende et spørgeskema.
(16)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaerne fra fire EF-producenter, en importør, to brugere, fire eksporterende producenter i Ukraine og en i henholdsvis Belarus, Kroatien og Libyen. Desuden indsendte en række importører og brugere og deres sammenslutninger kommentarer uden at besvare spørgeskemaet.
(17)
Kommissionen indhentede og undersøgte alle de oplysninger, den anså for nødvendige for at afgøre, hvorvidt der var sandsynlighed for fortsat dumping og skade, og for at fastlægge Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EF-producenter i stikprøven:
-
Fertiberia S.A., Madrid, Spanien
-
SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Tyskland
-
Yara Group (Yara Spa Ferrara, Italien, og Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Nederlandene)
-
Zaklady Azotowe Pulawy S.A., Pulawy, Polen
b)
Eksporterende producenter:
-
Ukraine:
-
Joint Stock Company Concern Stirol, Gorlovka
-
Close Joint Stock Company Severodonetsk, Severodonetsk
-
Joint Stock Company Dnipro Azot, Dneprodzerzhinsk
-
Open Joint Stock Company Cherkassy Azot, Cherkassy
-
Kroatien:
-
Petrokemija D.D., Kutina
c)
EF-importører:
-
Dynea Austria GmbH, Krems, Østrig
d)
Brugere i Fællesskabet:
-
Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Cremona, Italien
-
Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madrid, Spanien.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(18)
Den pågældende vare er den samme som fastslået i den oprindelige undersøgelse, nemlig urinstof, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 3102 10 10 og 3102 10 90 (den pågældende vare), med oprindelse i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine.
(19)
Urinstof fremstilles hovedsageligt af ammoniak, der igen fremstilles af naturgas. Varen kan have flydende eller fast form. Urinstof i fast form kan benyttes til landbrugsmæssige og industrielle formål. Urinstof af landbrugskvalitet kan benyttes enten som gødningsstof, der spredes på jorden, eller som tilsætningsstof i dyrefoder. Urinstof af industriel kvalitet er et råmateriale til fremstilling af visse former for lim og plastik. Urinstof i flydende form kan benyttes både som gødningsstof og til industrielle formål. Selv om urinstof findes i de forskellige former, der er nævnt ovenfor, er de kemiske egenskaber grundlæggende de samme og kan i forbindelse med denne procedure anses for at være én og samme vare.
2. Samme vare
(20)
Denne fornyede undersøgelse har som fastslået i den oprindelige undersøgelse bekræftet, at de varer, som blev fremstillet og eksporteret af de eksporterende producenter i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine, de varer, som blev fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i disse lande, samt de varer, som blev fremstillet og solgt af EF-producenterne på fællesskabsmarkedet, alle har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og i alt væsentligt samme anvendelsesformål. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(21)
I betragtning af de konklusioner, man nåede frem til, for så vidt angår sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, videreudvikles kun hovedargumenterne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping nedenfor.
1. Dumpingimport i den fornyede undersøgelsesperiode
1.1. Generelle principper
(22)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der fandt dumping sted i FUP, og i bekræftende fald, om foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville føre til fortsat dumping.
(23)
I forbindelse med de tre eksporterende lande, som har markedsøkonomisk status, nemlig Kroatien, Libyen og Ukraine, blev den normale værdi fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1, 2 og 3. For Belarus’ vedkommende blev den normale værdi blev fastlagt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
1.2. Kroatien
(24)
Dumpingmargenen for den eneste eksporterende producent i Kroatien blev fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5, 11 og 12.
(25)
Kroatien eksporterede over 200 000 tons urinstof til Fællesskabet i FUP, svarende til 2,3 % af fællesskabsmarkedet. Den eneste kendte og samarbejdende eksporterende producent eksporterede stadig til dumpingpriser til Fællesskabet, for så vidt FUP angår. Der konstateredes en dumpingmargin på over 20 %.
(26)
Der var alvorlig tvivl om, hvorvidt omkostningerne til gas, som er den altdominerende faktor i produktionen af urinstof, i rimeligt omfang var afspejlet i den eksporterende producents regnskab. Det blev faktisk konstateret, at gassen blev leveret på særlige vilkår, hvilket skyldes, at den kroatiske stat har aktiemajoriteten i både den eksporterende producents virksomhed og gasleverandørens, og at gaspriserne var unormalt lave. Da der ikke var tale om normale gaspriser på det kroatiske hjemmemarked, var det nødvendigt at fastsætte gaspriserne ud fra ethvert andet rimeligt grundlag, herunder oplysninger fra andre repræsentative markeder, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 5. Da størstedelen af den gas, der anvendes til fremstilling af den pågældende vare, er af russisk oprindelse, kunne den justerede pris baseres på gennemsnitsprisen for russisk gas, når den blev solgt til eksport ved den tysk/tjekkiske grænse (Waidhaus) efter fradrag af transportomkostninger, eftersom Waidhaus er midtpunktet for det russiske salg af gas til EU. Dette ville øge dumpingmargenen væsentligt. I betragtning af, at dumping finder sted selv uden denne justering, og af nedenstående konklusioner vedrørende sandsynligheden for fornyet skade, blev sagen ikke forfulgt.
1.3. Belarus, Libyen og Ukraine
(27)
Som det fremgår af betragtning 29, 38 og 45 nedenfor, var de mængder, der blev eksporteret fra de tre andre pågældende eksporterende lande, så små, at de pågældende eksportpriser ikke isoleret set ville være tilstrækkeligt pålidelige til at kunne fastslå et resultat vedrørende fortsat dumping.
2. Sandsynligheden for fornyet dumping
2.1. Belarus
(28)
Da Belarus ikke betragtes som et land med markedsøkonomi, blev den normale værdi fastsat på grundlag af oplysninger fra en producent i et tredjeland med markedsøkonomi. I indledningsmeddelelsen blev det påtænkt at vælge USA som relevant referenceland, da det allerede blev anvendt i den oprindelige undersøgelse. Ingen berørte parter fremsatte bemærkninger i den forbindelse. Den producent fra USA, der allerede samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, indsendte en besvarelse af spørgeskemaet, som blev benyttet til at fastsætte den normale værdi.
(29)
Den eneste kendte producent fra Belarus indsendte en besvarelse af spørgeskemaet. Belarus eksporterede i alt omkring 25 000 tons urinstof, hvilket svarer til en fællesskabsmarkedsandel på 0,3 %. I betragtning af den lave markedsandel koncentrerer analysen vedrørende Belarus sig om sandsynligheden for fornyet dumping.
(30)
Belarus’ eksportadfærd over for alle tredjelande blev analyseret. Eksport til alle egne af verden skete til priser, som lå væsentligt under den normale værdi, som man fandt på referencemarkedet, hvilket viste, at der var tale om dumpingpriser til andre eksportmarkeder.
(31)
Endvidere blev det undersøgt, om Belarus’ eksportpriser, hvis de blev fastsat på niveauer svarende til de nuværende prisniveauer i Fællesskabet, ville være dumpingpriser. For et råmateriale som urinstof ville det nemlig være usandsynligt at sælge til priser over de nuværende markedspriser. Resultatet af denne analyse førte også til betydelige dumpingmargener.
(32)
Samtidig konstateredes det, at eksportpriser på eksport til andre eksportmarkeder var en smule højere end eksportpriserne til Fællesskabet. Derfor er det tvivlsomt, om Fællesskabet prismæssigt ville være et mere attraktivt marked end markeder i andre tredjelande.
(33)
I lyset af ovenstående kendsgerninger og betragtninger tyder det på, at fornyet dumping sandsynligvis vil finde sted, hvis foranstaltningerne bortfalder.
2.2. Kroatien
(34)
Det blev fastslået i betragtning 25, at der finder dumpingeksport sted til Fællesskabet. Kroatiens eksportadfærd over for alle tredjelande blev også analyseret. Eksport til alle egne af verden skete til priser, som lå under den normale værdi, hvilket viste, at der fandt dumping sted selv uden ovennævnte justering.
(35)
Endvidere blev det undersøgt, om Kroatiens eksportpriser, hvis de blev fastsat på niveauer svarende til de nuværende prisniveauer i Fællesskabet, ville være dumpingpriser. For et råmateriale som urinstof ville det nemlig være usandsynligt at sælge til priser over de nuværende markedspriser. Resultatet af denne analyse førte også til betydelige dumpingmargener.
(36)
Samtidig konstateredes det, at eksportpriser på eksport til andre eksportmarkeder var en smule højere end eksportpriserne til Fællesskabet. Derfor er det tvivlsomt, om Fællesskabet prismæssigt ville være et mere attraktivt marked end markeder i andre tredjelande.
(37)
Det tyder derfor på, at fornyet dumping sandsynligvis vil finde sted, hvis foranstaltningerne bortfalder.
2.3. Libyen
(38)
Den eneste kendte eksporterende producent indsendte en ufuldstændig besvarelse af spørgeskemaet. Eftersom landet undlod at indsende en række af de manglende oplysninger, måtte grundforordningens artikel 18 finde anvendelse. De tilgængelige oplysninger viste, at Libyen eksporterede i alt omkring 70 000 tons urinstof til Fællesskabet i FUP, hvilket svarer til en fællesskabsmarkedsandel på 0,8 %. I betragtning af denne lave markedsandel koncentrerer analysen vedrørende Libyen sig om sandsynligheden for fornyet dumping. Analysen af dumping og sandsynligheden for fornyet dumping blev foretaget på grundlag af de tilgængelige oplysninger.
(39)
Da der ikke findes noget repræsentativt hjemmemarkedssalg på det libyske marked, blev den normale værdi fastsat på grundlag af produktionsomkostningen i oprindelseslandet plus et rimeligt beløb til salgs-, administrations- og andre generalomkostninger og til fortjeneste, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3. En fortjenstmargen på 8 % blev i dette tilfælde fundet rimelig.
(40)
En analyse af det spørgeskema, som den samarbejdende virksomhed i Libyen indsendte, viste, at dens hovedaktivitet bestod i at eksportere til andre tredjelandsmarkeder. I FUP blev der eksporteret omkring 570 000 tons til tredjelandsmarkeder, svarende til over otte gange den samlede eksport til fællesskabsmarkedet. En sammenligning af eksportpriserne på denne eksport med den normale værdi, der blev fastsat som beskrevet ovenfor, viste, at der var tale om et betydeligt dumpingniveau.
(41)
Der var alvorlig tvivl om, hvorvidt omkostningerne til gas, som er den altdominerende faktor i produktionen af urinstof, i rimeligt omfang var afspejlet i den eksporterende producents regnskab. På grundlag af de tilgængelige oplysninger konstateres det, at gassen blev leveret på særlige vilkår, hvilket skyldes, at den libyske stat har aktiemajoriteten i både den eksporterende producents virksomhed og gasleverandørens, og at gaspriserne var unormalt lave. En justering ville øge dumpingmargenen væsentligt. I betragtning af, at dumping finder sted selv uden denne justering, og af nedenstående konklusioner vedrørende sandsynligheden for fornyet skade, blev det ikke fundet nødvendigt at anvende en sådan justering, skønt det var berettiget.
(42)
Endvidere blev det undersøgt, om Libyens eksportpriser, hvis de blev fastsat på niveauer svarende til de nuværende prisniveauer i Fællesskabet, ville være dumpingpriser. For et råmateriale som urinstof ville det nemlig være usandsynligt at sælge til priser over de nuværende markedspriser. Resultatet af denne analyse førte også til betydelige dumpingmargener.
(43)
Samtidig konstateredes det, at eksportpriser på eksport til andre eksportmarkeder var en smule højere end eksportpriserne til Fællesskabet. Derfor er det tvivlsomt, om Fællesskabet prismæssigt ville være et mere attraktivt marked end markeder i andre tredjelande.
(44)
I lyset af ovenstående tyder det på, at fornyet dumping sandsynligvis vil finde sted, hvis foranstaltningerne bortfalder.
2.4. Ukraine
(45)
Fire producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Kun to af dem havde eksportsalg til Fællesskabet i FUP. Ukraine eksporterede i alt kun omkring 20 000 tons urinstof, hvilket svarer til en fællesskabsmarkedsandel på 0,2 %. I betragtning af denne lave markedsandel koncentrerer analysen vedrørende Ukraine sig om sandsynligheden for fornyet dumping.
(46)
For så vidt angår omkostninger til gas, konstateredes det, at Ukraine importerer hovedparten af den gas, der anvendes til fremstilling af urinstof, fra Rusland. I den forbindelse tyder alle tilgængelige oplysninger på, at Ukraine importerer naturgas fra Rusland til priser, der ligger langt under markedspriserne på uregulerede markeder for naturgas. Undersøgelsen afslørede, at prisen på naturgas fra Rusland, når den blev eksporteret til Fællesskabet, var næsten dobbelt så høj som hjemmemarkedsprisen på gas i Ukraine. Som fastlagt i grundforordningens artikel 2, stk. 5, blev de udgifter til gas, som blev afholdt af ansøgeren, derfor justeret ud fra oplysningerne fra andre repræsentative markeder. Den justerede pris var baseret på gennemsnitsprisen for russisk gas, når den blev solgt til eksport ved den tysk/tjekkiske grænse (Waidhaus) efter fradrag af transportomkostninger. Waidhaus, der er midtpunktet for det russiske salg af gas til EU, som er både det største marked for russisk gas, og hvis priser i rimeligt omfang afspejler omkostningerne, kan anses for at være et repræsentativt marked, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5.
(47)
Justeringen førte til hjemmemarkedspriser, der lå under kostprisen for tre af de involverede virksomheder, og derfor blev produktionsomkostningen samt en rimelig fortjenstmargen på 8 % anvendt som normal værdi. For den fjerde virksomheds vedkommende blev der anvendt behørigt justerede hjemmemarkedspriser til dette formål.
(48)
De ukrainske eksporterende producenters eksportadfærd over for alle tredjelande blev derefter analyseret. Eksport til alle egne af verden skete til priser, som konsekvent lå betydeligt under den fastsatte normale værdi.
(49)
Endvidere blev det undersøgt, om Ukraines eksportpriser, hvis de blev fastsat på niveauer svarende til de nuværende prisniveauer i Fællesskabet, ville være dumpingpriser. For et råmateriale som urinstof ville det nemlig være usandsynligt at sælge til priser over de nuværende markedspriser. Resultatet af denne analyse førte også til betydelige dumpingmargener. Samtidig konstateredes det, at eksportpriser på eksport til andre eksportmarkeder var på et niveau, som var sammenligneligt med eksportpriserne til Fællesskabet. Derfor er det tvivlsomt, om Fællesskabet prismæssigt ville være et mere attraktivt marked end markeder i andre tredjelande. I lyset af ovenstående kendsgerninger og betragtninger tyder det på, at fornyet dumping sandsynligvis vil finde sted, hvis foranstaltningerne bortfalder.
3. Udviklingen i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. Belarus
(50)
Ifølge de tilgængelige oplysninger havde Belarus højst en uudnyttet kapacitet på ca. 150 000 tons i FUP. Endvidere tegnede eksport til andre tredjelande sig for ca. 225 000 tons.
(51)
Det kan ikke udelukkes, at en del af den uudnyttede kapacitet vil blive ledt til Fællesskabet, når foranstaltningerne er ophævet. Den eneste eksportør i Belarus har veludviklede distributionskanaler i Fællesskabet, og fællesskabsmarkedets størrelse er normalt attraktivt især for lande, der ligger geografisk tæt på.
(52)
Det kan imidlertid ikke udelukkes, at en del af disse mængder også vil blive eksporteret til andre tredjelande, eftersom de sandsynlige ab fabrik-priser i de egne svarer til (eller er højere end) dem, som kunne opnås ved eksport til Fællesskabet. Endvidere kan det ikke udelukkes, at urinstofforbruget vil vokse i andre egne af verden i betragtning af de nuværende tendenser til større landbrugsproduktion. Alt i alt forventes eksporten ikke at nå op på mængder svarende til hele den uudnyttede kapacitet, hvis foranstaltningerne udløber, men den ville sandsynligvis nå op over ubetydelighedsgrænsen.
(53)
For så vidt angår en mulig omdirigering af eksport fra tredjelande til Fællesskabet, finder lignende argumenter anvendelse, hvilket gør det usandsynligt, at væsentligt øgede mængder ville blive eksporteret til fællesskabsmarkedet i en overskuelig fremtid, hvis foranstaltningerne udløb.
3.2. Kroatien
(54)
Ifølge de tilgængelige oplysninger havde Kroatien højst en uudnyttet kapacitet på ca. 120 000 tons i FUP. Endvidere tegnede eksport til andre tredjelande sig for ca. 60 000 tons. Det kan ikke udelukkes, at en del af den uudnyttede kapacitet ledes til Fællesskabet, når foranstaltningerne ophæves. Den eneste eksportør i Kroatien har veludviklede distributionskanaler i Fællesskabet, og fællesskabsmarkedets størrelse er normalt attraktivt især for lande, der ligger geografisk tæt på.
(55)
Antidumpingforanstaltninger har imidlertid ikke afholdt Kroatien fra at eksportere betydelige mængder til Fællesskabet. Der er intet, der tyder på, at de ville have været en hindring for eksport af yderligere mængder til Fællesskabet. Eftersom det ikke har været tilfældet, er det ikke sandsynligt, at der ville ske en betydelig forøgelse af eksporten til Fællesskabet, hvis denne kapacitet blev udnyttet. Endvidere kan det ikke udelukkes, at en del af disse mængder også kunne blive eksporteret til andre tredjelande, eftersom de sandsynlige ab fabrik-priser i de egne svarer til (eller er en smule højere end) dem, som kunne opnås ved eksport til Fællesskabet.
(56)
Endvidere kan det ikke udelukkes, at urinstofforbruget vil vokse i andre egne af verden i betragtning af de nuværende tendenser til større landbrugsproduktion. Alt i alt forventes det ikke, at en væsentlig del af den uudnyttede kapacitet i Kroatien ville blive anvendt til yderligere eksport til Fællesskabet, men i betragtning af de nuværende eksportniveauer, forventes eksportmængden til Fællesskabet at forblive over ubetydelighedsgrænsen.
(57)
For så vidt angår en mulig omdirigering af eksport fra tredjelande til Fællesskabet, finder lignende argumenter anvendelse, hvilket gør det usandsynligt, at væsentligt øgede mængder ville blive eksporteret til fællesskabsmarkedet i en overskuelig fremtid, hvis foranstaltningerne udløb.
3.3. Libyen
(58)
Ifølge de tilgængelige oplysninger havde Libyen højst en uudnyttet kapacitet på ca. 140 000 tons i FUP. Endvidere tegnede eksport til andre tredjelande sig for ca. 570 000 tons. Det kan ikke udelukkes, at en del af den uudnyttede kapacitet ledes til Fællesskabet, når foranstaltningerne ophæves. Den eneste eksportør i Libyen har veludviklede distributionskanaler i Fællesskabet, og fællesskabsmarkedets størrelse er normalt attraktiv, især for lande, der ligger geografisk tæt på.
(59)
Det kan imidlertid ikke udelukkes, at en del af disse mængder også vil blive eksporteret til andre tredjelande, eftersom de sandsynlige ab fabrik-priser i de egne svarer til (eller er højere end) dem, som kunne opnås ved eksport til Fællesskabet. Endvidere kan det ikke udelukkes, at urinstofforbruget vil vokse i andre egne af verden i betragtning af de nuværende tendenser til større landbrugsproduktion. Alt i alt forventes eksporten ikke at nå op på mængder svarende til hele den uudnyttede kapacitet, hvis foranstaltningerne udløber, men den ville sandsynligvis nå op over ubetydelighedsgrænsen.
(60)
For så vidt angår en mulig omdirigering af eksport fra tredjelande til Fællesskabet, finder lignende argumenter anvendelse, hvilket gør det usandsynligt, at væsentligt øgede mængder ville blive eksporteret til fællesskabsmarkedet i en overskuelig fremtid, hvis foranstaltningerne udløb.
3.4. Ukraine
(61)
Ifølge de tilgængelige oplysninger havde Ukraine højst en uudnyttet kapacitet på ca. 375 000 tons i FUP. Endvidere tegnede eksport til andre tredjelande sig for ca. 3 500 000 tons. Det kan ikke udelukkes, at en del af den uudnyttede kapacitet vil blive ledt til Fællesskabet, når foranstaltningerne er ophævet. De ukrainske eksportører har veludviklede distributionskanaler i Fællesskabet, og fællesskabsmarkedets størrelse er normalt attraktiv, især for lande, der ligger geografisk tæt på. Det kan imidlertid ikke udelukkes, at en del af disse mængder også vil blive eksporteret til andre tredjelande, eftersom de sandsynlige ab fabrik-priser i de egne svarer til dem, som kunne opnås ved eksport til Fællesskabet. Endvidere kan det ikke udelukkes, at urinstofforbruget vil vokse i andre egne af verden i betragtning af de nuværende tendenser til større landbrugsproduktion. Alt i alt forventes eksporten ikke at nå op på mængder svarende til hele den uudnyttede kapacitet, hvis foranstaltningerne udløber, men den ville sandsynligvis nå op over ubetydelighedsgrænsen.
(62)
For så vidt angår en mulig omdirigering af eksporten fra tredjelande til Fællesskabet, har ansøgeren fremført det argument, at den forventede øgede kapacitet i andre egne (navnlig i Mellemøsten) ville erstatte Ukraines eksport, især i Asien, men også i Afrika og Latinamerika, med en mængde på over 3 000 000 tons, som så ville blive omdirigeret til Fællesskabet. Ud fra de tilgængelige oplysninger er det imidlertid ikke muligt at konkludere, at en sådan omdirigering ville finde sted, fordi øget globalt forbrug meget vel kunne absorbere disse øgede mængder, hvis de kom på markedet. Endvidere er det ikke udelukket, at kapacitetsforøgelser ville finde sted over en længere tidsperiode, end ansøgeren anførte. Alt i alt er det ikke muligt at bekræfte, at betydeligt øgede mængder sandsynligvis ville blive omdirigeret til fællesskabsmarkedet i en overskuelig fremtid, hvis foranstaltningerne udløb.
4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(63)
Ud fra ovenstående analyse konkluderes det, at fortsat dumping af betydelige mængder af urinstof sandsynligvis ikke ville finde sted i Kroatiens tilfælde, ej heller ville fornyet dumping finde sted i de andre tre berørte landes tilfælde, hvis foranstaltningerne blev ophævet.
D. DEFINITION AF ERHVERVSGREN I FÆLLESSKABET
1. Definition af EF-produktion
(64)
I Fællesskabet fremstilles samme vare af 16 producenter, hvis produktion anses for at udgøre den samlede produktion i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Otte af dem blev EF-producenter efter udvidelsen af Den Europæiske Union (EU) i maj 2004.
(65)
Ud af de 16 EF-producenter indvilgede 12 i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, og tre indsendte de oplysninger, der blev anmodet om med henblik på stikprøveudtagningen, men tilbød ikke yderligere samarbejde. Ingen EF-producent modsatte sig anmodningen om en fornyet undersøgelse.
(66)
Følgelig indvilgede følgende 12 producenter i at samarbejde:
-
Achema AB (Litauen)
-
Adubos de Portugal (Portugal)
-
AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Østrig)
-
Duslo a.s. (Slovakiet)
-
Fertiberia S.A. (Spanien)
-
AS Nitrofert (Estland)
-
Nitrogénmüvek Zrt (Ungarn)
-
SKW Stickstoffwerke Piesteritz (Tyskland)
-
Yara Group (koncern bestående af Yara France SA (Frankrig), Yara Italia S.p.a (Italien), Yara Brunsbüttel GmbH (Tyskland) og Yara Sluiskil BV (Nederlandene)
-
Zaklady Azotowe Pulawy (Polen)
-
ZAK S.A. (Polen)
-
BASF AG (Tyskland).
(67)
Eftersom disse 12 EF-producenter tegnede sig for ca. 80 % af den samlede fællesskabsproduktion i FUP, blev det fastslået, at de tegner sig for en betydelig del af den samlede EF-produktion af samme vare. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet (EF-erhvervsgrenen), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De fire EF-producenter, der ikke samarbejdede, vil blive omtalt som »de øvrige EF-producenter«.
(68)
Som anført ovenfor blev fire virksomheder udtaget til en stikprøve. Alle de udvalgte EF-producenter samarbejdede og besvarede spørgeskemaerne inden for de fastsatte frister. Desuden fremlagde de resterende otte samarbejdende producenter visse generelle oplysninger til analysen af spørgsmålet om skade.
E. SITUATIONEN PÅ FÆLLESSKABSMARKEDET
1. Forbruget på EF-markedet
(69)
Det sandsynlige forbrug i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-erhvervsgrenens salg på fællesskabsmarkedet, de øvrige EF-producenters salg på fællesskabsmarkedet og Eurostat-oplysninger om al import til EU. Som følge af udvidelsen af EU i 2004 og af hensyn til analysens klarhed og sammenhæng blev forbruget fastsat ud fra markedet for EU-25 i den betragtede periode. Da denne undersøgelse blev iværksat inden den yderligere udvidelse af EU med Bulgarien og Rumænien, er analysen begrænset til situationen for EU-25.
(70)
Mellem 2002 og 2003 voksede fællesskabsforbruget med 3 % og forblev stabilt indtil FUP.
2002
2003
2004
2005
FUP
Samlet EF-forbrug (tons)
8 650 000
8 945 000
8 955 000
8 875 000
8 950 000
Indeks (2002 = 100)
100
103
104
103
103
2. Import fra de pågældende lande
2.1. Importens mængde, markedsandel og priser
(71)
For Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine var udviklingen i importens mængde, markedsandele og gennemsnitspriser som anført nedenfor. Oplysningerne er baseret på Eurostats statistikker.
2002
2003
2004
2005
FUP
Belarus - Importmængde (tons)
134 931
167 981
62 546
62 044
25 193
Markedsandel
1,6 %
1,9 %
0,7 %
0,7 %
0,3 %
Importpriser
(EUR/ton)
107,5
126,6
148,5
165,7
190,5
Indeks (2002 = 100)
100
118
138
154
177
Ukraine - Importmængde (tons)
44 945
36 304
77 270
84 338
52 553
Markedsandel
0,5 %
0,4 %
0,8 %
0,9 %
0,5 %
Importpriser
(EUR/ton)
117,4
134,5
139,6
192,7
194,0
Indeks (2002 = 100)
100
115
119
164
165
Kroatien - Importmængde (tons)
126 400
179 325
205 921
187 765
208 050
Markedsandel
1,5 %
2,0 %
2,3 %
2,1 %
2,3 %
Importpriser
(EUR/ton)
125,1
135,0
145,0
171,7
185,0
Indeks (2002 = 100)
100
108
116
137
148
Libyen - Importmængde (tons)
142 644
227 793
153 390
124 515
73 361
Markedsandel
1,6 %
2,5 %
1,7 %
1,4 %
0,8 %
Importpriser
(EUR/ton)
114,1
134,9
147,2
193,8
201,6
Indeks (2002 = 100)
100
118
129
170
177
(72)
For så vidt angår Belarus, voksede importmængden en smule mellem 2002 og 2003 for derefter at dale støt i løbet af den betragtede periode (- 81 % for perioden som helhed). Ligeledes voksede landets markedsandel en smule mellem 2002 og 2003 for derefter støt at dale og ende på 0,3 % i FUP. Importmængden var ubetydelig fra 2004 og fremefter. Der var en positiv udvikling i priserne, idet de steg fra 107 EUR til 190 EUR pr. ton i den betragtede periode.
(73)
For så vidt angår Ukraine, lå importniveauet konstant under ubetydelighedsgrænsen, mens importpriserne voksede med 65 % mellem 2002 og FUP.
(74)
Importen fra Kroatien var relativt stabil i hele perioden og havde en markedsandel på 2 % af fællesskabsmarkedet, mens importpriserne voksede med 48 %.
(75)
Importen fra Libyen voksede i 2003, men dalede derefter støt indtil udgangen af FUP. I hele perioden dalede den med 49 %, og dens markedsandel gik fra 1,6 % i 2002 til 0,8 % i FUP. Som det var tilfældet med de andre berørte lande, voksede importpriserne på varer fra Libyen - med 77 % mellem 2002 og FUP.
(76)
De fire landes prisudvikling er forholdsmæssigt større end eller sammenlignelig med stigningen i EF-erhvervsgrenens salgspris.
(77)
Med henblik på beregning af prisunderbuddet i FUP for Kroatien blev EF-erhvervsgrenens priser ab fabrik til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med cif-importpriserne, Fællesskabets grænse, for den eneste samarbejdende eksporterende producent i Kroatien, behørigt justeret for at afspejle hjemtagelsesprisen. Sammenligningen viste, at importen underbød EF-erhvervsgrenens priser med 4,7 %. Disse priser svarede imidlertid til den ikke-skadevoldende pris, der blev fastsat for EF-erhvervsgrenen.
(78)
I betragtning af, at tre ud af fire berørte landes markedsandele lå under ubetydelighedsgrænsen, såvel enkeltvis som samlet, konkluderedes det, at deres eksport til Fællesskabet ikke forvoldte skade, og at deres underbudsmargener derfor ikke var relevante som en del af undersøgelsen af fortsat skade.
3. Importen fra andre lande
(79)
Importmængden fra andre tredjelande i den betragtede periode fremgår af tabellen nedenfor. Tendenserne med hensyn til mængder og pris er også baseret på oplysninger fra Eurostat.
2002
2003
2004
2005
FUP
Importmængde fra Rusland (tons)
1 360 025
1 429 543
1 783 742
1 404 863
1 488 367
Markedsandel
15,7 %
16,0 %
19,9 %
15,8 %
16,6 %
Priser på import fra Rusland (EUR/ton)
119
133
154
180
196
Importmængde fra Egypten (tons)
579 830
629 801
422 892
385 855
624 718
Markedsandel
6,7 %
7,0 %
4,7 %
4,3 %
7,0 %
Priser på import fra Egypten (EUR/ton)
149
163
178
220
222
Importmængde fra Rumænien (tons)
260 298
398 606
235 417
309 195
248 377
Markedsandel
3,0 %
4,5 %
2,6 %
3,5 %
2,8 %
Priser på import fra Rumænien
(EUR/ton)
123
142
175
197
210
Importmængder fra alle andre lande (tons)
373 732
291 620
254 311
336 110
326 579
Markedsandel
4,3 %
3,3 %
2,8 %
3,8 %
3,6 %
Priser på import fra alle andre lande (EUR/ton)
141
170
194
221
224
Markedsandel for alle tredjelande
29,7 %
30,8 %
30,0 %
27,4 %
30,0 %
(80)
Det bør bemærkes, at den samlede import fra tredjelande voksede med 4,4 % i hele perioden. Dette resultat skyldes især den voksende import fra Rusland (9,4 %), som er langt den største eksportør. Det bør også bemærkes, at import fra Rusland var underlagt foranstaltninger i form af en mindsteimportpris i hele perioden, som blev ophævet ved forordning (EF) nr. 907/2007, jf. betragtning 6. Mellem 2002 og FUP voksede importen fra Egypten med 7,7 %, mens importen fra andre tredjelande dalede i samme omfang, og Rumænien tegnede sig for over 40 % af denne import. For så vidt angår eksportpriserne, eksporterede alle ovennævnte lande til Fællesskabet til priser, som ikke underbyder EF-erhvervsgrenens priser i FUP og/eller ligger over EF-erhvervsgrenens ikke-skadevoldende pris.
4. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation
(81)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation.
4.1. Indledende bemærkninger
(82)
De fleste samarbejdende producenter fra EF-erhvervsgrenen anvender samme vare i blandede eller syntetiske gødningsstoffer, der afsættes som nitrogenholdige gødningsstoffer, der ud over nitrogen indeholder andre stoffer, som f.eks. vandopløseligt phosphor og/eller vandopløselig kalium.
(83)
Sådanne interne overførsler af urinstofproduktion kommer ikke ud på det åbne marked og konkurrerer ikke med importen af den pågældende vare. Undersøgelsen viste, at denne interne anvendelse tegner sig for en stabil andel på omkring 20 % af EF-erhvervsgrenens samlede produktion. Derfor anses den ikke for væsentligt at kunne påvirke EF-erhvervsgrenens skadessituation.
(84)
I tilfælde, hvor der anvendes stikprøver, foretages der i overensstemmelse med fast praksis en analyse af visse skadesindikatorer (produktion, produktionskapacitet, lagerbeholdninger, salg, markedsandel, vækst og beskæftigelse) for EF-erhvervsgrenen som helhed, mens de skadesindikatorer, som vedrører hver enkelt virksomheds resultater, dvs. priser, produktionsomkostninger, rentabilitet, lønninger, investeringer, investeringsafkast, likviditet og evne til at rejse kapital, undersøges på grundlag af oplysninger indhentet hos EF-producenter, der indgår i stikprøven.
4.2. Oplysninger vedrørende EF-erhvervsgrenen som helhed
a) Produktion
(85)
EF-erhvervsgrenens produktion, inkl. til eget brug, forblev stort set stabil mellem 2002 og FUP, idet den voksede med 5 % i 2003 og faldt med samme procentsats i 2004. I 2005 og i løbet af FUP blev der registreret en lille stigning på henholdsvis 2 % og 1 %, hvorved niveauet nåede op på 4,45 mio. tons.
2002
2003
2004
2005
FUP
EF-erhvervsgrenens produktion (tons)
4 300 000
4 500 000
4 300 000
4 400 000
4 450 000
Indeks (2002 = 100)
100
105
100
102
103
EF-erhvervsgrenens produktion til eget forbrug
800 000
800 000
800 000
900 000
900 000
I % af den samlede produktion
19,3 %
18,5 %
19,5 %
20,6 %
20,2 %
Kilde: Klagende parter, besvarelser af spørgeskemaer og bekræftede besvarelser af spørgeskemaer.
b) Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(86)
Produktionskapaciteten voksede lidt (5 %) mellem 2002 og FUP. På baggrund af den stabile produktionsmængde faldt kapacitetsudnyttelsen lidt som følge heraf fra 84 % i 2002 til 81 % i FUP. Kapacitetsudnyttelsen for denne type produktion og denne erhvervsgren kan imidlertid påvirkes af produktionen af andre varer, som kan fremstilles på det samme produktionsudstyr, hvorfor den er mindre relevant som skadesindikator.
2002
2003
2004
2005
FUP
EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet (ton)
5 100 000
5 200 000
5 200 000
5 400 000
5 360 000
Indeks (2002 = 100)
100
101
101
106
105
EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse
84 %
88 %
84 %
81 %
81 %
Indeks (2002 = 100)
100
104
100
96
96
c) Lagerbeholdninger
(87)
EF-erhvervsgrenens slutlagre var forholdsvis stabile mellem 2002 og 2004, hvorefter de voksede drastisk (med 24 % i 2005 og med yderligere 13 % ved udgangen af FUP). Da urinstof til eget forbrug imidlertid lagres sammen med de varer, som sælges på det frie marked, betragtes lagerbeholdningerne som en mindre relevant skadesindikator. Det bør også bemærkes, at slutningen af FUP falder sammen med begyndelsen af det sæsonbestemte udsalg.
2002
2003
2004
2005
FUP
EF-erhvervsgrenens slutlagre (tons)
250 000
240 000
260 000
320 000
350 000
Indeks (2002 = 100)
100
94
103
127
140
d) Salgsmængde
(88)
EF-erhvervsgrenens salg på fællesskabsmarkedet faldt lidt (med 3 %) mellem 2002 og FUP.
2002
2003
2004
2005
FUP
EF-erhvervsgrenens salgsmængde (tons)
3 150 000
3 240 000
3 050 000
3 000 000
3 070 000
Indeks (2002 = 100)
100
103
97
95
97
e) Markedsandel
(89)
EF-erhvervsgrenens markedsandel dalede også en smule mellem 2002 og FUP, hvor den gik fra 36,5 % til 34,3 %.
2002
2003
2004
2005
FUP
EF-erhvervsgrenens markedsandel
36,5 %
36,3 %
34,1 %
33,8 %
34,3 %
Indeks (2002 = 100)
100
99
93
93
94
f) Vækst
(90)
EF-erhvervsgrenen mistede en lille del af sin markedsandel på et stabilt marked i løbet af den betragtede periode. Den markedsandel, EF-erhvervsgrenen mistede, blev ikke overtaget af import fra de fire pågældende lande, der mellem 2002, og FUP registrerede et fald i deres markedsandel på fra 5,8 % til 4,4 %.
g) Beskæftigelse
(91)
Beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen faldt med 6 % mellem 2002 og FUP, mens produktionen voksede en smule, hvilket viser, at EF-erhvervsgrenen fokuserede på fortsat at øge sin produktivitet og konkurrenceevne.
2002
2003
2004
2005
FUP
EF-erhvervsgrenens beskæftigelse for den pågældende vare
1 235
1 230
1 155
1 160
1 165
Indeks (2002 = 100)
100
100
94
94
94
h) Produktivitet
(92)
Den årlige produktion pr. ansat i EF-erhvervsgrenen voksede med 6 % mellem 2002 og 2003 og forblev konstant indtil FUP, hvilket viser den samlede positive betydning af faldet i antallet af ansatte og stigningen i EF-erhvervsgrenens produktion.
2002
2003
2004
2005
FUP
EF-erhvervsgrenens produktivitet (tons pr. ansat)
3 500
3 700
3 745
3 765
3 735
Indeks (2002 = 100)
100
106
107
108
107
i) Dumpingmargenens omfang
(93)
I betragtning af, i) at importmængden fra Belarus, Ukraine og Libyen lå under ubetydelighedsgrænsen, ii) at importen fra Kroatien var stabil til priser, der var steget på linje med EU-salgspriserne, og iii) at EF-erhvervsgrenens finansielle situation som helhed var meget positiv, anses indvirkningen på EF-erhvervsgrenen af den faktiske dumpingmargens omfang i FUP ikke for at være betydelig, og indikatoren derfor ikke for at være relevant.
j) Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(94)
De indikatorer, der blev undersøgt ovenfor, og som behandles i det følgende, viser en klar forbedring i EF-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation.
4.3. Oplysninger vedrørende EF-producenterne i stikprøven
a) Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(95)
Den gennemsnitlige nettosalgspris hos de producenter i EF-erhvervsgrenen, der indgik i stikprøven, steg betydeligt fra 2004 til FUP og afspejlede således den konsekvente og vedvarende stigning i omkostningerne på råmaterialer og de fremherskende gunstige internationale markedsvilkår for urinstof i samme periode.
2002
2003
2004
2005
FUP
Enhedspris på fællesskabsmarkedet (EUR/ton) hos EF-producenter, der indgår i stikprøven
138
149
164
189
207
Indeks (2002 = 100)
100
108
120
138
151
b) Lønninger
(96)
Mellem 2002 og FUP steg gennemsnitslønnen pr. ansat med 13 %, som vist i nedenstående tabel. På baggrund af inflationsraten og det overordnede fald i beskæftigelsen betragtes denne lønstigning som moderat.
2002
2003
2004
2005
FUP
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (1 000 EUR) hos EF-producenter, der indgår i stikprøven
44,2
47,2
47,1
48,6
49,9
Indeks (2002 = 100)
100
107
107
110
113
c) Investeringer
(97)
De fire udtagne producenters årlige investeringer i samme vare udviklede sig positivt i den betragtede periode, dvs. at der var en stigning på 74 %, skønt der var udsving. Disse investeringer vedrørte hovedsageligt modernisering af maskiner og miljøkrav. Dette bekræfter EF-erhvervsgrenens bestræbelser på fortsat at forbedre sin produktivitet og konkurrenceevne. Resultaterne fremgår af udviklingen i produktiviteten, som blev forbedret betydeligt (jf. betragtning 92 ovenfor) i samme periode.
2002
2003
2004
2005
FUP
Nettoinvesteringer (1 000 EUR) hos EF-producenter, der indgår i stikprøven
20 493
11 095
31 559
40 001
35 565
Indeks (2002 = 100)
100
54
154
195
174
d) Rentabilitet og investeringsafkast
(98)
Rentabiliteten hos de EF-producenter, der indgår i stikprøven, viser en betydelig forbedring mellem 2002 og 2005, hvor den nåede op på 19 % af omsætningen. En støt voksende gaspris i begyndelsen af 2006 bringer resultatet ned på 10,7 % i FUP. I denne sammenhæng skal det bemærkes, at det i forbindelse med den oprindelige undersøgelse var blevet fastslået, at der kunne opnås en fortjenstmargen på 8 % uden skadevoldende dumping. Afkastet af investeringerne, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i store træk udviklingen i rentabiliteten i hele den betragtede periode.
2002
2003
2004
2005
FUP
Rentabiliteten ved EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg) hos EF-producenter, der indgår i stikprøven
4,6 %
11,1 %
18,4 %
19,3 %
10,7 %
Indeks (2002 = 100)
100
241
400
419
233
Investeringsafkast (fortjeneste i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne) hos EF-producenter, der indgik i stikprøven
10,7 %
31,0 %
48,8 %
51,1 %
29,4 %
Indeks (2002 = 100)
100
290
456
477
275
e) Likviditet og evne til at rejse kapital
(99)
Likviditeten voksede betydeligt mellem 2002 og 2005 og faldt støt i FUP. Denne udvikling stemmer overens med udviklingen i den overordnede rentabilitet i den betragtede periode.
2002
2003
2004
2005
FUP
Likviditet (1 000 EUR) hos EF-producenter, der indgik i stikprøven
38 534
60 289
92 671
111 722
58 912
Indeks (2002 = 100)
100
156
240
290
153
(100)
Undersøgelsen afslørede ingen vanskeligheder hos de udvalgte EF-producenter med hensyn til at rejse kapital.
5. Konklusion
(101)
Mellem 2002 og FUP faldt EF-erhvervsgrenens markedsandel lidt tillige med salgsmængden på fællesskabsmarkedet. EF-erhvervsgrenens situation forbedredes imidlertid som helhed i den betragtede periode.
(102)
Næsten alle andre skadesindikatorer, med undtagelse af voksende lagerbeholdninger, udviklede sig positivt: EF-erhvervsgrenens produktionsmængde voksede, enhedssalgspriserne steg, og rentabiliteten lå efter 2002 væsentligt over niveauet for den målfortjeneste, der blev fastsat i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
(103)
Investeringsafkastet og likviditeten udviklede sig også positivt. Lønudviklingen var moderat, og EF-erhvervsgrenen fortsatte med at investere. Produktiviteten steg også betydeligt og afspejler den positive udvikling i produktionen og EF-erhvervsgrenens indsats for at forbedre den ved hjælp af investeringer.
(104)
Ansøgeren fremførte, at kravene om rentabilitet på lang sigt målt som fortjeneste ved salg bør ligge på 25 % efter skat for urinstofindustrien. Det vil betyde en fortjeneste på ca. 36 % af omsætningen før skat. Ansøgeren fremførte, at dette er berettiget som følge af omkostningerne ved at etablere et nyt ammonium/urinstofanlæg, som ville kræve et investeringsafkast på 11 % (angiveligt svarende til en fortjeneste af omsætningen på 36 % før skat). I den forbindelse bemærkes det, at ansøgeren aldrig har krævet en så høj fortjeneste som målsætning i forbindelse med denne procedure, og i den oprindelige undersøgelse blev der fastsat en fortjenstmargen på 8 %, som ville kunne nås uden skadelig dumping. Endvidere har Retten i Første Instans i sin dom i sag T-210/95 bekræftet, at »…den fortjenstmargen, Rådet skal lægge til grund ved beregningen af den indikativpris, der kan afhjælpe skaden, skal begrænses til den fortjenstmargen, fællesskabsindustrien med rimelighed kan påregne under normale konkurrencevilkår uden dumpingimport« (8). I samme sag blev det bekræftet, at »… (et) argument, hvorefter den fortjenstmargen, som fællesskabsinstitutionerne skal lægge til grund, er den, som er nødvendig for at sikre fællesskabsindustriens overlevelse og/eller et rimeligt afkast af industriens kapital, finder ingen støtte i grundforordningen«.
(105)
Ansøgeren hævdede endvidere, at fortjeneste ved salg for gødningsindustriens vedkommende ikke er en relevant skadesindikator, for så vidt angår fortjenester, og at afkast af investeret kapital og/eller investeringsafkast er kvalitetsmæssigt mere relevant for en sådan vurdering. Endvidere blev det fremført, at med udgangspunkt i sidstnævnte indikatorer blev EF-erhvervsgrenen forvoldt skade.
(106)
I betragtning af de særlige forhold ved gødningsindustrien (bl.a. dens kapitalintensitet) og gødningsmarkedets art (de svingende priser på råmaterialer og færdigvaren) er der enighed om, at fortjeneste ved salg i sig selv ikke nødvendigvis er den bedste indikator, for så vidt angår rentabilitet, og at den skulle suppleres med indikatorer som f.eks. afkast af investeret kapital og investeringsafkast. Ansøgeren har imidlertid i den konkrete sag ikke forelagt beviser for, at EF-erhvervsgrenen uden dumpingimport ville være i stand til at opnå sådanne afkast. Ansøgeren har heller ikke godtgjort, hvilken fortjenstmargen EF-erhvervsgrenen ville være i stand til at opnå uden dumpingimport. Derfor blev denne påstand afvist.
(107)
Det konkluderes derfor, at der ikke fortsat blev forårsaget væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Generelt
(108)
Da der ikke er tale om fortsat væsentlig skade på grund af importen fra det pågældende land, fokuseredes der i analysen på sandsynligheden for fornyet skade, hvis de gældende foranstaltninger ophæves. I den forbindelse blev to hovedparametre analyseret: i) de pågældende landes mulige eksportmængder og -priser og ii) indvirkningen på EF-erhvervsgrenen af de pågældende landes planlagte mængder og priser.
(109)
Analysen foretages i en generel markedssammenhæng med konstant høje priser og fortjenester, ikke blot i Fællesskabet, men verden over. Dette skyldes i vidt omfang, at efterspørgslen er større end udbuddet. Der er intet, der tyder på, at en sådan generel sammenhæng vil ændre sig væsentligt på kort til mellemlangt sigt.
2. De pågældende landes mulige eksportmængder og -priser
(110)
Som fastslået ovenfor, ville de eksporterende producenter i Ukraine sandsynligvis højst eksportere ca. 375 000 tons ekstra urinstof til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne udløb. Tallene for Libyen og Belarus er henholdsvis højst 140 000 og 150 000 tons. Ligeledes ville tallene for Kroatien sandsynligvis ikke vokse væsentligt fra deres nuværende niveau.
(111)
Eksportpriserne til Fællesskabet og til tredjelande er blevet analyseret ovenfor. Sammen med de nedenfor beskrevne markedsvilkår og den sandsynlige udvikling i centrale omkostningsfaktorer som f.eks. gas peger denne analyse på sandsynligheden for, at eksportpriserne fortsat ville være høje. Derfor kan det ikke konkluderes, at priserne sandsynligvis væsentligt ville underbyde EF-erhvervsgrenens priser og omkostninger.
3. Indvirkning på EF-erhvervsgrenen af de planlagte eksportmængder og prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
(112)
Urinstofmarkedet forventes at vokse betydeligt i de kommende år både i Fællesskabet (9) og på verdensplan, navnlig på grund af øget landbrugsproduktion (til biobrændstofanvendelser) og udvidet industriel anvendelse af AdBlue (10). Eksempelvis bekræftes det i »Prospects for agricultural markets and income 2007-2014«, der blev offentliggjort af Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling i Landdistrikter i juli 2007, at kornproduktionen sandsynligvis vil vokse med op til 20 % i denne periode. Ansøgerens egen vurdering er en vækst på 10 %. Endvidere blev der i slutningen af september 2007 fastsat undtagelser for udtaget land for året 2008, jf. Rådets forordning (EF) nr. 1107/2007 (11). Den forventede vækst på fællesskabsmarkedet (yderligere omkring 1 mio. tons) vil sandsynligvis overstige de maksimumsmængder, som de eksporterende lande kunne eksportere til Fællesskabet. Derfor medfører denne yderligere eksport sandsynligvis ingen mængdemæssig ubalance, ikke mindst fordi forskellen mellem Fællesskabets maksimale potentielle produktion og forbrug ligger på omkring 2 mio. tons, og der er intet, som tyder på, at andre eksportører (dvs. med oprindelse i Rusland, jf. forordning (EF) nr. 907/2007) ville gå ind og udfylde dette hul med overudbud og trykkede markedspriser til følge.
(113)
I betragtning af ovenstående er det ikke sandsynligt, at EF-erhvervsgrenen ville blive nødsaget til at mindske sit salg, sin produktion eller sine priser i et omfang, som væsentligt ville skade dens fortjeneste og position som helhed. Derfor ville fortjenesterne sandsynligvis forblive på deres nuværende niveau og afspejle de gunstige markedsvilkår, der herskede navnlig fra 2004 til FUP.
4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet skade
(114)
Ud fra ovenstående kan det ikke konkluderes, at der er sandsynlighed for fornyet skade for EF-erhvervsgrenen, hvis de gældende foranstaltninger ophæves.
G. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(115)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger ophæves. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger, som kunne ændre ovennævnte konklusioner.
(116)
Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af urinstof med oprindelse i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine bør ophæves, og proceduren afsluttes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(117)
I betragtning af ovenfor beskrevne omstændigheder, nemlig at alle fire berørte landes eksportørers omkostningsstruktur og/eller eksport er kraftigt forvredet, anses det for nødvendigt nøje at følge udviklingen i importen af urinstof med oprindelse i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine med henblik på at lette en hurtig og hensigtsmæssig indsats, hvis situationen kræver det -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Antidumpingtolden på importen af urinstof, også i vandig opløsning, henhørende under KN-kode 3102 10 10 og 3102 10 90, med oprindelse i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine ophæves hermed, og proceduren vedrørende denne import afsluttes.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. marts 2008.
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 240/2008 НА СЪВЕТА
от 17 март 2008 година
за отмяна на антидъмпинговото мито върху вноса на карбамид с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна след преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 384/96
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основния регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Комисията след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Мерки в сила
(1)
През януари 2002 г. с Регламент (ЕО) № 92/2002 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито в границите от 7,81 до 16,84 EUR/тон върху вноса на карбамид (урея), дори във воден разтвор, с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна. Със същия регламент бе наложено окончателно антидъмпингово мито в границите от 6,18 до 21,43 EUR/тон върху вноса на карбамид с произход от Естония, Литва, България и Румъния, което бе отменено автоматично съответно на 1 май 2004 г. и на 1 януари 2007 г. - датите на присъединяване на тези държави към Общността.
2. Искания за преразглеждане
(2)
През април 2006 г. Комисията публикува обявление относно предстоящото изтичане на срока на действащите мерки (3). На 17 октомври 2006 г. Комисията получи искане за преразглеждане с оглед изтичането на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(3)
Това искане беше внесено от Асоциацията на европейските производители на изкуствени торове (European Fertiliser Manufacturers Association, EFMA) (заявителя) от името на производители, които представляват значителен дял, в случая повече от 50 %, от общото производство на карбамид в Общността.
(4)
Заявителят твърдеше и представи prima facie доказателства в подкрепа на твърдението си, че с изтичането на срока на мерките има вероятност от продължаване или повторение на дъмпинга и нанасяне на вреди върху производството на Общността по отношение на вноса на карбамид с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна (разглежданите държави).
(5)
Като установи, след консултация с консултативния комитет, че са налице достатъчни доказателства за започване на преразглеждането съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент, Комисията започна това преразглеждане чрез обявление за започване на преразглеждане, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4).
3. Разследвания по отношение на други държави
(6)
През май 2006 г. Комисията започна преразглеждане (5) на окончателното антидъмпингово мито, наложено с Регламент (ЕО) № 901/2001 на Съвета (6) върху вноса на карбамид с произход от Русия съгласно член 11, параграфи 2 и 3 от основния регламент. В резултат на това преразглеждане с Регламент (ЕО) № 907/2007 (7) Съветът отмени антидъмпинговото мито върху вноса на карбамид с произход от Русия. Бе направено заключението, че няма продължаване на нанасянето на материални вреди върху производството на Общността и че няма вероятност от повторно нанасяне на вреди върху него при липсата на мерки.
4. Настоящо разследване
4.1. Период на разследване
(7)
Разследването на продължаването или повторението на дъмпинга и вредите обхваща периода от 1 октомври 2005 г. до 30 септември 2006 г. (ПРП). Изследването на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повторно нанасяне на вреди, обхваща периода от 2002 г. до края на ПРП (разглеждан период).
4.2. Обхванати от разследването държави
(8)
Комисията официално уведоми заявителя, производителите в Общността, износителите в Беларус, Хърватия, Либия и Украйна (наричани по-долу „заинтересованите износители“), вносителите и ползвателите, за които е известно, че са заинтересовани, техните сдружения, както и представителите на правителствата на държавите износители, за започването на преразглеждането.
(9)
Комисията изпрати въпросници на всички страни, както и на онези, които заявиха себе си като такива в рамките на срока, установен в обявлението за започване на преразглеждането.
(10)
Комисията също така даде възможност на пряко заинтересованите страни да изложат мненията си в писмен вид и да поискат изслушване в рамките на срока, определен в обявлението за започване на преразглеждане.
(11)
Всички заинтересовани страни, които поискаха това и показаха, че има конкретни причини да бъдат изслушани, бяха поканени за изслушване.
(12)
Предвид очевидно големия брой производители в Общността, вносители в Общността и производители износители от Украйна, бе счетено за уместно, в съответствие с член 17 от основния регламент, да бъде проучено дали следва да се използва представителна извадка. С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали действително е необходима представителна извадка и ако е така, да се избере представителна такава, от посочените страни бе поискано, съгласно член 17, параграф 2 от основния регламент, да заявят себе си като такива в рамките на 15 дни от започването на разследването и да предоставят на Комисията информацията, изискана в обявлението за започване.
(13)
От страна на вносителите в Общността бе получено много слабо съдействие, тъй като само един вносител изрази своята готовност и желание да съдейства. Затова бе решено, че не е необходима представителна извадка по отношение на вносителите.
(14)
Дванадесет производители в Общността надлежно попълниха формуляра на представителната извадка и официално се съгласиха да съдействат по-нататък в разследването. Четири от тези дванадесет дружества, за които беше установено, че са представителни за производството на Общността от гледна точка на обемите на производство и продажби на карбамид в Общността, бяха подбрани за представителната извадка. Четиримата подбрани за извадката производители на Общността осигуряват около 60 % от общата продукция на производството на Общността по време на ПРП, докато горепосочените дванадесет производители представляват около 80 % от производството в Общността. Тази представителна извадка съставлява най-големия представителен обем на производство и продажби на карбамид в Общността, която може да бъде разумно разследвана в рамките на разполагаемото време.
(15)
Четирима производители износители от Украйна надлежно попълниха формуляра за представителната извадка в рамките на предоставените срокове и официално се съгласиха да съдействат по-нататък в разследването. Тези четирима производители износители представляват почти 100 % от общия обем на износа от Украйна за Общността по време на ПРП. Поради малкия брой съдействащи дружества в Украйна бе решено да не се прилага представителна извадка, като всички дружества бяха поканени да предоставят въпросници.
(16)
Бяха получени отговори на въпросниците от четиримата производители в Общността, един вносител, двама ползватели и четирима производители износители в Украйна, както и по един от Беларус, Хърватия и Либия. В допълнение към това няколко вносители и ползватели, както и техните сдружения, предоставиха коментари, без да дават отговори на въпросника.
(17)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима, за да определи вероятността от продължаване на дъмпинга и нанасянето на вреди, както и по отношение на интересите на Общността. Бяха осъществени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
подбрани за извадката производители от Общността:
-
Fertiberia S.A., Madrid, Испания,
-
SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Германия,
-
Yara Group (Yara Spa Ferrara, Италия и Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Нидерландия),
-
Zaklady Azotowe Puławy S.A., Puławy, Полша;
б)
производители износители:
-
Украйна:
-
Joint Stock Company Concern Stirol, Горловка,
-
Close Joint Stock Company Severodonetsk, Северодонецк,
-
Joint Stock Company Dnipro Azot, Днепродзержинск,
-
Open Joint Stock Company Cherkassy Azot, Черкассы;
-
Хърватия:
-
Petrokemija D.D., Кутиня;
в)
вносители от Общността:
-
Dynea Austria GmbH, Krems, Австрия;
г)
ползватели от Общността:
-
Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Cremona, Италия,
-
Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madrid, Испания.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(18)
Разглежданият продукт е същият, както в първоначалното разследване, а именно карбамид (урея), който понастоящем се класира под кодове по КН 3102 10 10 и 3102 10 90, (разглежданият продукт) и е с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна.
(19)
Карбамид се произвежда основно от амоняк, който от своя страна се произвежда от природен газ. Може да приема твърда или течна форма. Твърдият карбамид може да бъде използван за селскостопански и промишлени цели. Селскостопанската категория карбамид може да се използва или като изкуствен тор, който се разпръсква върху почвата, или като хранителна добавка за животни. Промишлената категория карбамид е суровина за определени лепила и пластмаси. Течният карбамид може да се използва както като изкуствен тор, така и за промишлени цели. Въпреки че карбамидът е представен в различните форми, посочени по-горе, химичните му характеристики остават в основата си едни и същи и може да се разглежда като един продукт за целите на настоящата процедура.
2. Сходен продукт
(20)
Както беше установено в първоначалното разследване, разследването на настоящото преразглеждане потвърди, че продуктите, произвеждани и изнасяни от производителите износители от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна, онези, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на тези държави, както и онези, произвеждани и продавани от производителите на Общността на пазара на Общността, имат едни и същи основни химични, физични и технически характеристики, както и по същество едни и същи приложения. Затова се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(21)
Като се имат предвид заключенията, направени по отношение на вероятността от продължаване или повторение на вредата, по-долу са разгледани само основните аргументи относно вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга.
1. Дъмпингов внос по време на периода на разследване на преразглеждането
1.1. Общи положения
(22)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали се е осъществявал дъмпинг по време на ПРП и ако е така, дали изтичането на срока на мерките би довело до продължаване на дъмпинга.
(23)
В случая с трите държави износителки, признати за пазарни икономики, а именно Хърватия, Либия и Украйна, нормалната стойност бе определена в съответствие с член 2, параграфи 1-3 от основния регламент. В случая с Беларус нормалната стойност бе определена съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент.
1.2. Хърватия
(24)
Дъмпинговият марж за единствения производител износител от Хърватия бе установен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграфи 5, 11 и 12 от основния регламент.
(25)
По време на ПРП Хърватия е изнесла над 200 000 тона карбамид за Общността, като е завоювала 2,3 % от пазара на Общността. Що се отнася до ПРП, за единствения известен и оказващ съдействие производител износител беше все пак установено, че изнася за Общността на изключително дъмпингови цени. Установеният дъмпингов марж надвишаваше 20 %.
(26)
Имаше съществени съмнения дали разходите за газ, който е основна суровина за производството на карбамид, са били в разумна степен отразени в отчетите на производителя износител. Всъщност бе установено, че газът е бил доставян при специални условия, определени от факта, че както производителят износител, така и доставчикът на газ са мажоритарно притежавани от хърватската държава, както и че цените на газа са били необичайно ниски. При липсата на каквито и да било нормални цени на газа, отнасящи се до хърватския вътрешен пазар, и в съответствие с член 2, параграф 5 от основния регламент, цените на газа трябваше да бъдат определени на „друга приемлива основа, включително информация от други представителни пазари“. Тъй като по-голямата част от газа, използван за произвеждане на разглеждания продукт, е с руски произход, коригираната цена би могла да бъде основана върху средната цена на руския газ, когато се продава за износ на границата между Германия и Чехия (Waidhaus), без да се отчитат транспортните разходи, тъй като Waidhaus е основен център за продажби на руски газ към ЕО. Това би увеличило дъмпинговия марж в значителна степен. Предвид факта, че дъмпингът съществува без това коригиране, както и заключенията относно вероятността от повторение на нанасянето на вреда, изложени по-долу, този въпрос не бе разглеждан.
1.3. Беларус, Либия и Украйна
(27)
Както е обяснено в съображения 29, 38 и 45, количествата, изнесени от другите три разглеждани държави износителки, са постигнали толкова ниски равнища, че бе преценено, че експортните цени, свързани с тях, не биха били достатъчно надеждни, ако се разглеждат поотделно, за да се направи заключение по отношение на продължаването на дъмпинга.
2. Вероятност от повторение на дъмпинга
2.1. Беларус
(28)
Тъй като Беларус не се счита за държава с пазарна икономика, нормалната стойност бе определена въз основа на данните, предоставени от производител в трета държава с пазарна икономика. В обявлението за започване САЩ бяха предвидени като подходяща подобна държава, тъй като те вече бяха използвани в първоначалното разследване. Нито една от заинтересованите страни не предостави коментари в това отношение. Производителят от САЩ, който вече бе оказал съдействие в първоначалното разследване, предостави отговори на въпросника, които бяха използвани за определяне на нормалната стойност.
(29)
Единственият известен белоруски производител представи отговор на въпросника. Като цяло Беларус е изнесла около 25 000 тона карбамид, което представлява 0,3-процентен дял от пазара на Общността. Предвид незначителната му големина, анализът по отношение на Беларус се съсредоточава върху вероятността от повторение на дъмпинга.
(30)
Беше анализирано поведението на Беларус по отношение на износа към всички трети държави. Износът към всички региони на света е правен при цени, трайно по-ниски от нормалната стойност, установена на подобен пазар, което показва, че цените на другите експортни пазари са били дъмпингови.
(31)
В допълнение бе проучено дали експортните цени на Беларус биха били дъмпингови, ако бяха приравнени към действащите преобладаващи в Общността ценови равнища. Всъщност, за основен продукт като карбамида би било необичайно да се продава на равнища над действащите пазарни цени. Този анализ също така доведе до установяването на значителни дъмпингови маржове.
(32)
В същото време бе установено, че експортните цени за износ към други експортни пазари са били малко по-високи от налаганите за износ за Общността цени. Следователно е спорно дали Общността би била по-привлекателен пазар от гледна точка на цените, отколкото пазарите на други трети държави.
(33)
В светлината на горепосочените факти и съображения съществуват основания да се счита, че има вероятност дъмпингът да се повтори при липсата на мерки.
2.2. Хърватия
(34)
Както бе посочено в съображение 25, беше установено, че износът към Общността е бил дъмпингов. Беше анализирано и поведението на Хърватия по отношение на износа към всички трети държави. Износът към всички региони на света е правен при цени, по-ниски от нормалната стойност, което показва, че дъмпинг се е осъществявал дори при липсата на посочената корекция.
(35)
В допълнение бе проучено дали експортните цени на Хърватия биха били дъмпингови, ако бяха приравнени към действащите преобладаващи в Общността ценови равнища. Всъщност, за основен продукт като карбамида би било необичайно да се продава на нива над действащите пазарни цени. Този анализ също така доведе до установяването на значителни дъмпингови маржове.
(36)
В същото време бе установено, че експортните цени за износ към други експортни пазари са били малко по-високи от налаганите за износ за Общността цени. Следователно е спорно дали Общността би била по-привлекателен пазар от гледна точка на цените, отколкото пазарите на други трети държави.
(37)
Следователно съществуват основания да се счита, че има вероятност дъмпингът да се повтори при липсата на мерки.
2.3. Либия
(38)
Единственият известен производител износител отговори на въпросника непълно. Тъй като той не успя да предостави някои от липсващите сведения, трябваше, където това бе уместно, да се използва член 18 от основния регламент. От наличната информация стана ясно, че като цяло Либия е изнесла около 70 000 тона карбамид за Общността по време на ПРП, което представлява 0,8-процентен дял от пазара на Общността. Предвид неговата незначителност, анализът по отношение на Либия се съсредоточава върху вероятността от повторение на дъмпинга. Анализът на дъмпинга и вероятността от неговото повторение бе направен въз основа на наличната информация.
(39)
Тъй като липсват представителни вътрешни продажби на либийския пазар, съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент, нормалната стойност бе установена въз основа на производствените разходи в страната на произход плюс обосновани по размер разходи за реализация, общи и административни разходи и печалба. Бе установено, че граница на печалбата от 8 % в този случай е разумна.
(40)
Анализът на въпросника, предоставен от дружеството в Либия, оказало съдействие, показа, че основната му дейност е да осъществява износ към други трети пазари. През ПРП са били изнесени около 570 000 тона към трети пазари, което е повече от осемкратния обем на общия износ към пазара на Общността. Сравнението на експортните цени за този износ с нормалната стойност, установена както е описано по-горе, показа съществено равнище на дъмпинг.
(41)
Имаше съществени съмнения дали разходите за газ, който е основна суровина за производството на карбамид, са били в разумна степен отразени в отчетите на производителя износител. Въз основа на наличната информация се поддържа мнението, че газът е бил доставян при специални условия, определени от факта, че както производителят износител, така и доставчикът на газ, са мажоритарно притежавани от либийската държава, както и че цените на газа са били необичайно ниски. Едно коригиране би увеличило дъмпинговия марж в значителна степен. Предвид факта, че дъмпинг съществува и без това коригиране, както и заключенията относно вероятността от повторение на вредата, изложени по-долу, не бе счетено за необходимо да се прилага подобно коригиране, въпреки че бе основателно.
(42)
В допълнение бе проучено дали експортните цени на Либия биха били дъмпингови, ако бяха приравнени към действащите преобладаващи в Общността ценови равнища, Всъщност, за основен продукт като карбамида би било необичайно да се продава на нива над действащите пазарни цени. Този анализ също така доведе до установяването на значителни дъмпингови маржове.
(43)
В същото време бе установено, че експортните цени за износ към други експортни пазари са били малко по-високи от налаганите за износ за Общността цени. Следователно е спорно дали Общността би била по-привлекателен пазар от гледна точка на цените, отколкото другите пазари на трети държави.
(44)
В светлината на горепосоченото съществуват основания да се счита, че има вероятност дъмпингът да се повтори при липсата на мерки.
2.4. Украйна
(45)
Четирима производители оказаха съдействие на разследването. Само двама от тях са осъществявали експортни продажби към Общността по време на ПРП. Като цяло Украйна е изнесла само около 20 000 тона карбамид, което представлява 0,2-процентен дял от пазара на Общността. Предвид неговата незначителност, анализът по отношение на Украйна се съсредоточава върху вероятността от повторение на дъмпинга.
(46)
По отношение на разходите за газ бе установено, че Украйна внася от Русия по-голямата част от газа, употребяван в производството на карбамид. В това отношение всички налични данни посочват, че Украйна внася природен газ от Русия на цени, които са значително по-ниски от пазарните цени, плащани на нерегулираните пазари за природен газ. Разследването показа, че цената на природен газ от Русия, изнасян за Общността, е била приблизително два пъти по-висока от вътрешната цена на газа в Украйна. Поради тази причина, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, разходите за газ, понесени от заявителя, бяха коригирани въз основа на информацията от други представителни пазари. Коригираната цена бе определена въз основа на средната цена на руски газ, продаван за износ на границата между Германия и Чехия (Waidhaus), без да се отчитат транспортните разходи. Waidhaus, в качеството си на основен център за продажби на руски газ към ЕС, който е най-големият пазар на руски газ и прилага цени, в разумна степен отразяващи разходите, може да се счита за представителен пазар по смисъла на член 2, параграф 5 от основния регламент.
(47)
Коригирането доведе до стойност на вътрешните цени под себестойността за три от засегнатите дружества и така производствените разходи, заедно с разумен марж на печалбата от 8 %, бяха използвани като нормална стойност. Що се отнася до четвъртото дружество, за тази цел бяха използвани съответно коригираните вътрешни цени.
(48)
След това бе анализирано поведението на украинските производители износители по отношение на всички трети държави. Износът към всички региони на света е правен при цени, последователно и значително под така установената нормална стойност.
(49)
В допълнение бе проучено дали експортните цени на Украйна биха били дъмпингови, ако бяха приравнени към действащите преобладаващи в Общността ценови равнища. Всъщност, за основен продукт като карбамида би било необичайно да се продава на нива над действащите пазарни цени. Този анализ също така доведе до установяването на значителни дъмпингови маржове. В същото време бе установено, че експортните цени за износ към други експортни пазари са приблизително на същото ниво, както налаганите за износ за Общността цени. Следователно е спорно дали Общността би била по-привлекателен пазар по отношение на цените, отколкото пазарите на други трети държави. С оглед на горепосочените факти и съображения съществуват основания да се счита, че има вероятност дъмпингът да се повтори при липса на мерки.
3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Беларус
(50)
Съгласно наличната в случая информация Беларус е имала най-много около 150 000 тона свободен капацитет по време на ПРП. Освен това износът към други трети държави е възлизал на около 225 000 тона.
(51)
Не е изключено част от свободния капацитет да бъде насочен към Общността, след като мерките бъдат отменени. Единственият износител от Беларус добре е разработил канали за дистрибуция в Общността, а и по принцип размерът на пазара на Общността е привлекателен, особено за държавите с географска близост.
(52)
Въпреки това не е изключено някои от тези количества да бъдат изнесени също и към трети държави, тъй като вероятните ценови равнища в тези територии са цени франко завод, които са подобни (или дори по-високи) от онези, които биха могли да бъдат получени при износ за Общността. В допълнение към това не е изключено потреблението на карбамид да се увеличи в други региони на света, като се отчетат настоящите тенденции за по-голямо селскостопанско производство. Като се вземе предвид всичко това, ако срокът на действие на мерките изтече, не се очаква износът да достигне пълния обем на свободния капацитет, но, от друга страна, е вероятно да бъдат надвишени минималните равнища.
(53)
Подобни аргументи важат и по отношение на възможното пренасочване на износа от трети държави към Общността, като се определя като малка вероятността за износ на значителни допълнителни количества към пазара на Общността в предвидимо бъдеще при изтичане на срока на действие на мерките.
3.2. Хърватия
(54)
Съгласно наличната в случая информация Хърватия е имала най-много около 120 000 тона свободен капацитет по време на ПРП. Освен това износът към други трети държави е възлизал на около 60 000 тона. Не е изключено част от свободния капацитет да бъде насочен към Общността, след като мерките бъдат отменени. Единственият хърватски износител добре е разработил канали за дистрибуция в Общността, а и по принцип размерът на пазара на Общността е привлекателен, особено за държавите с географска близост.
(55)
Въпреки това антидъмпинговите мерки не са възпрепятствали Хърватия да изнася значителни количества за Общността. Няма данни, че е имало пречки за износ на допълнителни количества към Общността. Като се вземе предвид, че случаят не е бил такъв, няма вероятност да бъде направен износ на значителни допълнителни количества, като бъде използван подобен капацитет. Не е изключено освен това някои от тези количества да бъдат изнасяни и в други трети държави, тъй като вероятните ценови равнища в тези територии са цени франко завод, които са подобни (или малко по-високи) на онези, които биха могли да бъдат получени при износ за Общността.
(56)
В допълнение към това не е изключено потреблението на карбамид да се увеличи в други региони на света, като се отчетат настоящите тенденции за по-голямо селскостопанско производство. Като се вземе предвид всичко това, не се очаква значителна част от свободния капацитет на Хърватия да бъде използван за допълнителен износ към Общността, но при настоящите нива на износ, обемите на износ към Общността се очаква да останат над минималните равнища.
(57)
Подобни аргументи важат и по отношение на възможното пренасочване на износа от трети държави към Общността, като се определя като малка вероятността за износ на значителни допълнителни количества към пазара на Общността в предвидимо бъдеще при изтичане на срока на действие на мерките.
3.3. Либия
(58)
Според наличната в случая информация Либия е имала най-много около 140 000 тона свободен капацитет по време на ПРП. Освен това износът към други трети държави е възлизал на около 570 000 тона. Не е изключено част от свободния капацитет да бъде насочен към Общността, след като мерките бъдат отменени. Единственият либийски износител добре е разработил канали за дистрибуция в Общността, а и по принцип размерът на пазара на Общността е привлекателен, особено за държавите с географска близост.
(59)
Въпреки това не е изключено някои от тези количества да бъдат изнесени също и към трети държави, тъй като вероятните ценови равнища в тези територии са цени франко завод, които са подобни (или дори по-високи) от онези, които биха могли да бъдат получени при износ за Общността. В допълнение към това не е изключено потреблението на карбамид да се увеличи в други региони на света, като се отчетат настоящите тенденции за по-голямо селскостопанско производство. Като се вземе предвид всичко това, не се очаква износът да достигне пълния обем на свободния капацитет, ако срокът на мерките изтече, но от друга страна, е вероятно да бъдат надвишени минималните равнища.
(60)
Подобни аргументи важат и по отношение на възможното пренасочване на износа от трети държави към Общността, като се определя като малка вероятността за износ на значителни допълнителни количества към пазара на Общността в предвидимото бъдеще при изтичане на срока на действие на мерките.
3.4. Украйна
(61)
Според наличната в случая информация Украйна е имала най-много около 375 000 тона свободен капацитет по време на ПРП. Освен това износът към други трети държави е възлизал на около 3 500 000 тона. Не е изключено част от свободния капацитет да бъде насочен към Общността, след като мерките бъдат отменени. Украинските износители имат добре разработени канали за дистрибуция в Общността, а и по принцип размерът на пазара на Общността е привлекателен, особено за държавите с географска близост. Въпреки това не е изключено някои от тези количества да бъдат изнесени също и към трети държави, тъй като вероятните ценови равнища в тези територии са цени франко завод, които са подобни на онези, които биха могли да бъдат получени при износ за Общността. В допълнение към това, не е изключено потреблението на карбамид да се увеличи в други региони на света, като се отчетат настоящите тенденции за по-голямо селскостопанско производство. Предвид всичко това, ако срокът на действие на мерките изтече, не се очаква износът да достигне пълния обем на свободния капацитет, но от друга страна, е вероятно да бъдат надвишени минималните равнища.
(62)
Що се отнася до възможното пренасочване на износ от трети държави към Общността, заявителите поддържаха мнението, че прогнозният повишен капацитет в други региони (особено в Близкия изток) би заменил украинския износ основно в Азия, но също така и в Африка и Латинска Америка, от порядъка на 3 000 000 тона, което би ги пренасочило към Общността. Въпреки това, въз основа на наличната информация, не е възможно да се заключи, че такова пренасочване действително ще се реализира, включително и поради обстоятелството, че увеличаващото се световно потребление би поело тези допълнителни количества, ако те действително се появят на пазара. Освен това не е изключено увеличението на капацитета да се осъществява за по-дълъг период от време, отколкото се предполага от заявителя. Предвид всички тези обстоятелства, не е възможно да се потвърди, че има вероятност значителни допълнителни количества да бъдат пренасочени към пазара на Общността в предвидимото бъдеще, ако срокът на действие на мерките изтече.
4. Заключение относно вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга
(63)
Въз основа на изложения по-горе анализ се достига до извода, че ако мерките бъдат отменени, по отношение на Хърватия няма вероятност дъмпингът на значителни количества карбамид да продължи, нито в случая с останалите три разглеждани държави - да се повтори.
Г. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА ОБЩНОСТТА
1. Определяне на производството на Общността
(64)
В рамките на Общността сходният продукт се произвежда от 16 производители, за чието производство се счита, че съставлява общото производство на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент. Осем от тях станаха производители на Общността след разширяването на ЕС през май 2004 г.
(65)
От тези 16 производители на Общността дванадесет се съгласиха да съдействат на разследването, докато трима изпратиха исканата информация за целите на представителната извадка, но не предложиха допълнително съдействие. Нито един от производителите на Общността не се противопостави на искането за преразглеждане.
(66)
Съответно се съгласиха да сътрудничат следните дванадесет производители:
-
Achema AB (Литва),
-
Adubos de Portugal (Португалия),
-
AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Австрия),
-
Duslo AS (Словашка република),
-
Fertiberia S.A. (Испания),
-
AS Nitrofert (Естония),
-
Nitrogénmüvek Zrt (Унгария),
-
SKW Stickstoffwerke Piesteritz (Германия),
-
Yara Group (обединение на Yara France SA (Франция), Yara Italia Spa (Италия), Yara Brunsbuttel GmbH (Германия) и Yara Sluiskil BV (Нидерландия),
-
Zakłady Azotowe Puławy (Полша),
-
ZAK SA (Полша),
-
BASF AG (Германия).
(67)
Тъй като тези дванадесет производители на Общността съставляват около 80 % от общото производство на Общността по време на ПРП, се счита, че те съставляват по-голямата част от общото производство на Общността на сходния продукт. Затова се счита, че те представляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „производството на Общността“. Четиримата производители на Общността, които не оказаха съдействие, ще бъдат наричани „други производители на Общността“.
(68)
Както е посочено по-горе, бе подбрана представителна извадка от четири дружества. Всички подбрани производители на Общността оказаха съдействие и изпратиха отговори на въпросниците в рамките на установените срокове. В допълнение, останалите осем оказващи съдействие производители осигуриха своевременно някои общи данни за анализа на вредата.
Д. ПОЛОЖЕНИЕ НА ПАЗАРА НА ОБЩНОСТТА
1. Потребление на пазара на Общността
(69)
Очевидното потребление на Общността бе установено въз основа на обема на продажбите на производството на Общността на пазара на Общността, обемите на продажбите на другите производители на Общността на пазара на Общността и данните от Евростат за общия внос в ЕС. Като се вземе предвид разширяването на ЕС през 2004 г., за да бъде анализът по-ясен и по-последователен, потреблението бе установено въз основа на пазара на ЕС-25 през целия разглеждан период. Тъй като това разследване бе започнато преди последвалото разширяване на ЕС с България и Румъния, анализът е ограничен до ЕС-25.
(70)
Между 2002 г. и 2003 г. потреблението на Общността се е увеличило с 3 % и е останало устойчиво до ПРП.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Общо потребление на ЕО в тонове
8 650 000
8 945 000
8 955 000
8 875 000
8 950 000
Индекс (2002 г. = 100)
100
103
104
103
103
2. Внос от разглежданите държави
2.1. Обеми, пазарен дял и цени на вноса
(71)
По отношение на Беларус, Хърватия, Либия и Украйна обемите на вноса, пазарните дялове и средните цени са се развивали, както е изложено по-долу. Източник на данните е Евростат.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Беларус - обем на вноса (в тонове)
134 931
167 981
62 546
62 044
25 193
Пазарен дял
1,6 %
1,9 %
0,7 %
0,7 %
0,3 %
Цени на вноса
(EUR/тон)
107,5
126,6
148,5
165,7
190,5
Индекс (2002 г. = 100)
100
118
138
154
177
Украйна - обем на вноса (в тонове)
44 945
36 304
77 270
84 338
52 553
Пазарен дял
0,5 %
0,4 %
0,8 %
0,9 %
0,5 %
Цени на вноса
(EUR/тон)
117,4
134,5
139,6
192,7
194,0
Индекс (2002 г. = 100)
100
115
119
164
165
Хърватия - обем на вноса (в тонове)
126 400
179 325
205 921
187 765
208 050
Пазарен дял
1,5 %
2,0 %
2,3 %
2,1 %
2,3 %
Цени на вноса
(EUR/тон)
125,1
135,0
145,0
171,7
185,0
Индекс (2002 г. = 100)
100
108
116
137
148
Либия - обем на вноса (в тонове)
142 644
227 793
153 390
124 515
73 361
Пазарен дял
1,6 %
2,5 %
1,7 %
1,4 %
0,8 %
Цени на вноса
(EUR/тон)
114,1
134,9
147,2
193,8
201,6
Индекс (2002 г. = 100)
100
118
129
170
177
(72)
По отношение на Беларус обемът на вноса се е увеличил слабо между 2002 г. и 2003 г., след това постоянно е спадал през целия разглеждан период (- 81 % за целия период). Съответно нейният пазарен дял слабо се е увеличил между 2002 г. и 2003 г. и след това продължително е спадал, понижавайки се до 0,3 % през ПРП. Обемите са били de minimis от 2004 г. нататък. Цените са се развивали положително от 107 до 190 EUR/тон през разглеждания период.
(73)
По отношение на Украйна нивата на вноса са останали твърдо под прага de minimis, докато цените на вноса са се повишили с 65 % между 2002 г. и ПРП.
(74)
Вносът от Хърватия е бил твърде устойчив през целия период, при около 2-процентен дял от пазара на Общността, докато цените на вноса са се повишили с 48 %.
(75)
Вносът от Либия се е увеличил през 2003 г., но след това постоянно е спадал до края на ПРП. За целия период той е намалял с 49 % и пазарният му дял е преминал от 1,6 % през 2002 г. до 0,8 % през ПРП. Както и при другите разглеждани държави, цените на либийския внос са се покачили със 77 % между 2002 г. и ПРП.
(76)
Развитието на цената при четирите държави е пропорционално по-високо или сравнимо с покачването на продажните цени на производството на Общността.
(77)
За изчисляването на равнището на подбиване на цените по време на ПРП за Хърватия цените франко завод на производството на Общността за несвързани клиенти бяха сравнени с вносните цени CIF на границата на Общността на единствения оказал съдействие производител износител от Хърватия, съответно коригирани, за да отразят крайната цена на разтоварената стока. Сравнението показа, че вносът е подбивал цените на производството на Общността с 4,7 %. Въпреки това тези цени бяха подобни на непричиняващите вреда цени, установени за производството на Общността.
(78)
Поради факта, че пазарните дялове на три от четирите разглеждани държави са били под прага de minimis, без значение дали поотделно или съвкупно, бе счетено, че техният внос в Общността не е причинил вреда и следователно маржовете на подбиване не са от значение за анализа на продължаването на причиняване на вреда.
3. Внос от други държави
(79)
Обемът на вноса от други трети държави по време на разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Посочените количества и ценови тенденции също се основават на данни от Евростат.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Обем на вноса от Русия (в тонове)
1 360 025
1 429 543
1 783 742
1 404 863
1 488 367
Пазарен дял
15,7 %
16,0 %
19,9 %
15,8 %
16,6 %
Цени на вноса от Русия (EUR/тон)
119
133
154
180
196
Обем на вноса от Египет (в тонове)
579 830
629 801
422 892
385 855
624 718
Пазарен дял
6,7 %
7,0 %
4,7 %
4,3 %
7,0 %
Цени на вноса от Египет (EUR/тон)
149
163
178
220
222
Обем на вноса от Румъния (в тонове)
260 298
398 606
235 417
309 195
248 377
Пазарен дял
3,0 %
4,5 %
2,6 %
3,5 %
2,8 %
Цени на вноса от Румъния (EUR/тон)
123
142
175
197
210
Обем на вноса от всички други държави (в тонове)
373 732
291 620
254 311
336 110
326 579
Пазарен дял
4,3 %
3,3 %
2,8 %
3,8 %
3,6 %
Цени на вноса от всички други държави (EUR/тон)
141
170
194
221
224
Пазарен дял на всички други държави
29,7 %
30,8 %
30,0 %
27,4 %
30,0 %
(80)
Следва да се отбележи, че общият внос от трети държави се е увеличил с 4,4 % по време на целия период. Този резултат се дължи главно на увеличаването на вноса от Русия (+ 9,4 %), която е главният износител в момента. Трябва също така да се отбележи, че вносът от Русия беше предмет на мерки под формата на МЦВ (минимални цени на вноса) по време на целия период, които мерки бяха отменени с Регламент (ЕО) № 907/2007 (вж. съображение 6). Между 2002 г. и ПРП вносът от Египет се е увеличил със 7,7 %, докато вносът от други трети държави е намалял в същите граници, като за Румъния са отчетени над 40 % от този внос. Що се отнася до цените на износа, всичките посочени държави са изнасяли за Общността при цени, които не подбиват цените на производството на Общността през ПРП и/или са над цената, която не нанася вреда на производството на Общността.
4. Икономическо положение на производството на Общността
(81)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и индекси, свързани с положението на производството на Общността.
4.1. Предварителни забележки
(82)
За повечето от оказващите съдействие производители от производството на Общността бе установено, че използват сходния продукт за последваща преработка за получаване на продукти на смесени или синтетични изкуствени торове, които са последващи азотни изкуствени торове, съдържащи в допълнение към азота и други вещества, като водоразтворим фосфор и/или водоразтворим калий.
(83)
Оказа се, че такива вътрешни трансфери на производството на карбамид не навлизат на свободния пазар и че не са в конкуренция с вноса на разглеждания продукт. Разследването показа, че използването за собствена употреба представлява стабилен дял от около 20 % от общата продукция на производството на Общността. Поради това се счита, че то не може да окаже съществено влияние върху равносметката за вредата на производството на Общността.
(84)
Когато се прибягва до представителната извадка, съгласно установената практика, се анализират определени показатели за вреда (производство, производствен капацитет, стокови запаси, продажби, пазарен дял, ръст и заетост) за производството на Общността като цяло („ПО“ в таблиците по-долу), докато онези показатели за вреда, отнасящи се до резултатите от дейността на отделни дружества, а именно цени, производствени разходи, рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитали, се изследват въз основа на информацията, събрана от производителите на Общността, участващи в представителната извадка („ППИ“ в таблиците по-долу).
4.2. Данни, свързани с производството на Общността като цяло
а) Производство
(85)
Общият производствен обем на Общността, включително обемите, предназначени за собствена употреба, е останал на практика стабилен между 2002 г. и ПРП, като се е увеличил с 5 % през 2003 г. и се е понижил със същия процент през 2004 г. През 2005 г. и по време на ПРП е регистрирано малко увеличение от съответно 2 % и 1 процентен пункт, като достига ниво от 4,45 милиона тона.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Производство на ПО (в тонове)
4 300 000
4 500 000
4 300 000
4 400 000
4 450 000
Индекс (2002 г. = 100)
100
105
100
102
103
Производство на ПО, използвано за собствена употреба
800 000
800 000
800 000
900 000
900 000
Като процент от общото производство
19,3 %
18,5 %
19,5 %
20,6 %
20,2 %
Източник: Жалбоподателите, отговори от въпросниците за представителната извадка и проверени отговори на въпросниците
б) Капацитет и степен на използване на капацитета
(86)
Производственият капацитет се е увеличил слабо (5 %) между 2002 г. и ПРП. Предвид факта, че производственият обем е останал стабилен, степента на използване на капацитета се е понижила слабо от 84 % през 2002 г. до 81 % през ПРП. Обаче степента на използване на капацитета за този тип производство и отрасъл може да се повлияе от производството на други продукти, които могат да бъдат произвеждани на същото производствено оборудване, и следователно няма толкова голямо значение като показател за вреда.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Производствен капацитет на ПО (в тонове)
5 100 000
5 200 000
5 200 000
5 400 000
5 360 000
Индекс (2002 г. = 100)
100
101
101
106
105
Използване на капацитета на ПО
84 %
88 %
84 %
81 %
81 %
Индекс (2002 г. = 100)
100
104
100
96
96
в) Запаси
(87)
Равнището на крайните запаси на производството на Общността е доста стабилно между 2002 г. и 2004 г. и се покачва рязко (с 24 процентни пункта през 2005 г. и с още 13 процентни пункта в края на ПРП). Въпреки това, тъй като карбамидът, предназначен за собствена употреба, се съхранява заедно с карбамида, продаван на свободния пазар, нивото на запасите се счита за не толкова значим показател за вреда. Следва също така да се отбележи, че краят на ПРП съвпада със започването на сезонните продажби.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Крайни запаси на ПО (в тонове)
250 000
240 000
260 000
320 000
350 000
Индекс (2002 г. = 100)
100
94
103
127
140
г) Обем на продажбите
(88)
Продажбите на производството на Общността на пазара на Общността слабо спадат, а именно с 3 % между 2002 г. и ПРП.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Обем на продажбите в ЕО на ПО (в тонове)
3 150 000
3 240 000
3 050 000
3 000 000
3 070 000
Индекс (2002 г. = 100)
100
103
97
95
97
д) Пазарен дял
(89)
Пазарният дял на производството на Общността също спада слабо между 2002 г. и ПРП, преминавайки от 36,5 % до 34,3 %.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Пазарен дял на ПО
36,5 %
36,3 %
34,1 %
33,8 %
34,3 %
Индекс (2002 г. = 100)
100
99
93
93
94
е) Ръст
(90)
Производството на Общността е загубило малка част от пазарния си дял при стабилен пазар през разглеждания период. Пазарният дял, изгубен от производството на Общността, не е бил зает от вноса на четирите разглеждани държави, чийто пазарен дял е спаднал между 2002 г. и ПРП от 5,8 % до 4,4 %.
ж) Заетост
(91)
Равнището на заетостта в производството на Общността е спаднало с 6 % между 2002 г. и ПРП, докато производството слабо се е увеличило, отразявайки загрижеността на производството на Общността да повишава постоянно производителността и конкурентоспособността си.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Заетост за разглеждания продукт в ПО
1 235
1 230
1 155
1 160
1 165
Индекс (2002 г. = 100)
100
100
94
94
94
з) Производителност
(92)
Производителността на работник, зает в производството на Общността, за година се е повишила с 6 % между 2002 г. и 2003 г. и се задържа постоянна до ПРП, като показва по този начин съчетаните положителни въздействия от намалената заетост и увеличаването на продукцията на производството на Общността.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Производителност на ПО (тонове на работник)
3 500
3 700
3 745
3 765
3 735
Индекс (2002 г. = 100)
100
106
107
108
107
и) Стойност на дъмпинговия марж
(93)
По отношение на въздействието върху производството на Общността на стойността на действителния дъмпингов марж през ПРП, предвид факта, че: i) обемът на вноса от Беларус, Украйна и Либия е бил под нивата de minimis; ii) вносът от Хърватия е бил стабилен при цени, завишени в съответствие с продажните цени на ЕС; и iii) общото финансово положение на производството на Общността е било много добро, това въздействие се счита за de minimis, а този показател - без значение.
й) Възстановяване след въздействието от последния дъмпинг
(94)
Разгледаните по-горе и по-долу показатели ясно показват значително подобряване на икономическото и финансовото положение на производството на Общността.
4.3. Данни, свързани с производителите на Общността, участващи в представителната извадка
а) Продажбени цени и фактори, оказващи въздействие върху вътрешните цени
(95)
Средните нетни продажбени цени на производителите на Общността, участващи в представителната извадка, са се увеличили съществено от 2004 г. до ПРП, което отразява последователно и продължително повишаване на разходите за суровина и преобладаващите благоприятни условия на международния пазар на карбамид през същия период.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Цена на единица продукция на пазара на ЕО на ППИ (EUR/тон)
138
149
164
189
207
Индекс (2002 г. = 100)
100
108
120
138
151
б) Заплати
(96)
Между 2002 г. и ПРП средната заплата на работник се е увеличила с 13 %, както показва таблицата по-долу. Като се имат предвид процентът на инфлацията и общото намаление на заетостта, това увеличение на заплатите се счита за умерено.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Годишни разходи за труд на работник на ППИ (в хиляди евро)
44,2
47,2
47,1
48,6
49,9
Индекс (2002 г. = 100)
100
107
107
110
113
в) Инвестиции
(97)
Годишните инвестиции в сходния продукт, направени от четиримата избрани за извадката производители, се е развивал положително през разглеждания период, по-специално се е увеличил със 74 %, въпреки че е показал някои колебания. Тези инвестиции са били свързани главно с модернизиране на оборудването и екологичните изисквания. Това потвърждава усилията на производството на Общността да подобри производителността и конкурентоспособността си. Резултатите са очевидни в развитието на производителността, която се е повишила съществено (вж. съображение 92) по време на същия период.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Нетни инвестиции на ППИ (в хиляди евро)
20 493
11 095
31 559
40 001
35 565
Индекс (2002 г. = 100)
100
54
154
195
174
г) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(98)
Рентабилността на производителите, участващи в извадката, показва сериозно подобрение между 2002 г. и 2005 г., когато надхвърля 19 % от стойността на продажбите. Устойчивото повишаване на цените на газа в началото на 2006 г. връща резултата на 10,7 % през ПРП. В това отношение в първоначалното разследване се отбелязва, че е била установена граница на печалбата от 8 %, която би могла да бъде постигната при липса на причиняващ вреда дъмпинг. Възвръщаемостта на инвестициите (индексът Return on Investment, ROI), изразена като печалба в проценти от нетната балансова стойност на инвестициите, като цяло е следвала тенденцията на рентабилност през целия разглеждан период.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Рентабилност на ППИ от продажбите в ЕО към несвързани клиенти (процент от нетните продажби)
4,6 %
11,1 %
18,4 %
19,3 %
10,7 %
Индекс (2002 г. = 100)
100
241
400
419
233
ROI на ППИ (печалба в процент от нетната балансова стойност на инвестицията)
10,7 %
31,0 %
48,8 %
51,1 %
29,4 %
Индекс (2002 г. = 100)
100
290
456
477
275
д) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(99)
Паричният поток се е увеличил значително между 2002 г. и 2005 г. и постепенно е спадал по време на ПРП. Това развитие е в съответствие с развитието на цялостната рентабилност през разглеждания период.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП
Паричен поток на ППИ (в хиляди евро)
38 534
60 289
92 671
111 722
58 912
Индекс (2002 г. = 100)
100
156
240
290
153
(100)
Разследването не разкри трудности, с които производителите на Общността, участващи в извадката, да са се сблъскали при привличането на капитали.
5. Заключение
(101)
Между 2002 г. и ПРП пазарният дял на производството на Общността слабо се е свил, както и обемът на продажбите на пазара на Общността. Въпреки това цялостното финансово състояние на производството на Общността се е подобрило през разглеждания период.
(102)
Почти всички други фактори за определяне на вредата, с изключение на покачването на обемите на запасите, са се развивали положително: производствените обеми и единичните цени на продажбите на производството на Общността са се увеличили и след 2002 г. рентабилността е била значително над нивото на печалбата, заложена като целева печалба в първоначалното разследване.
(103)
Възвръщаемостта на инвестициите и паричният поток също са се развивали положително. Заплатите са се развивали умерено, като производството на Общността е продължило да инвестира. Производителността също се е повишила значително, отразявайки положителното развитие на производството и усилията на производството на Общността да я подобри посредством инвестиране.
(104)
Заявителят твърдеше, че изискванията за дългосрочна рентабилност, измерена като възвръщаемост от продажбите, за производството на карбамид трябва да бъде на ниво от 25 % след облагане с данъци. Това би означавало около 36 % печалба върху оборота преди облагане. Заявителят твърдеше, че това е оправдано от разхода за изграждане на нов завод за амоняк/карбамид, който изисква възвръщаемост на инвестициите от 11 % (според твърденията равнозначно на 36 % печалба върху оборота). За тази цел беше отбелязано, че заявителят никога не е предявявал искане за такава висока целева печалба в рамките на тази процедура, а в първоначалното разследване бе установена граница на печалбата от 8 %, която би могла да бъде постигната при липса на причиняващ вреди дъмпинг. Освен това, в своето решение по дело T-210/95 Първоинстанционният съд потвърди, че „… границата на печалба, която следва да се използва от Съвета при изчисляването на целевата цена, която отстранява съответната вреда, трябва да бъде ограничена до границата на печалбата, на която производството на Общността може разумно да разчита при нормални условия на конкуренция, при липса на дъмпингов внос.“ (8). В същото дело бе потвърдено, че „…аргументът, че границата на печалбата, която следва да се използва от институциите на Общността, трябва да бъде границата, необходима, за да се гарантира оцеляването на производството на Общността и/или съответстващата възвръщаемост на капитала, не намира никакво основание в основния регламент.“
(105)
Заявителят допълнително твърдеше, че по отношение на отрасъла на изкуствените торове възвръщаемостта от продажбите не е подходящ показател за вреда, тъй като има връзка с печалбата, както и че възвръщаемостта на капитала и/или инвестициите е качествено по-подходяща за подобно оценяване. Освен това се поддържаше твърдението, че производството на Общността е търпяло вреди по последните показатели.
(106)
Като се вземат предвид специфичните характеристики на отрасъла на изкуствените торове (inter alia, неговата капиталоемкост) и характера на пазара на изкуствени торове (колебанията на цените на суровините и тези на крайния продукт), се приема, че възвръщаемостта от продажбите сама по себе си не е непременно най-показателният фактор по отношение на рентабилността, както и че той следва да бъде допълнен с показатели като възвръщаемост на капитала и възвръщаемост на инвестициите. Заявителят обаче не е предоставил никакви доказателства, че при липсата на дъмпингов внос производството на Общността би било способно да получи възвръщаемост на исканото ниво, нито пък показа каква граница на печалбата би била получена от производството на Общността при липса на дъмпингов внос. Това искане следователно беше отхвърлено.
(107)
Следователно се стигна до заключението, че не е било продължено причиняването на материална вреда за производството на Общността.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРЕНИЕ НА ВРЕДАТА
1. Общи положения
(108)
Тъй като не е продължило причиняването на материална вреда, дължащо се на внос от разглежданите държави, анализът се съсредоточи върху вероятността от повторение на вредата, в случай че съществуващите мерки бъдат отменени. В тази връзка бяха анализирани два основни параметъра: i) възможните обеми на износ и цени от разглежданите държави, и ii) въздействието от тези прогнозни обеми и цени от разглежданите държави върху производството на Общността.
(109)
Анализът е направен спрямо основния пазарен контекст на продължаващи високи цени и печалби не само в Общността, но и в целия свят. До голяма степен това се дължи на търсенето, надхвърлящо предлагането. Няма данни, че подобен общ контекст ще се промени съществено в краткосрочен или средносрочен план.
2. Възможни експортни обеми и цени на разглежданите държави
(110)
Както е посочено по-горе, има вероятност украинските производители износители да изнесат най-много около 375 000 допълнителни тона карбамид за Общността, в случай че изтече срокът на действие на мерките. Данните за Либия и Беларус посочват съответно най-много 140 000 и 150 000 тона. Аналогично, цифрите за Хърватия няма вероятност да се повишат съществено спрямо настоящото си ниво.
(111)
Експортните цени към Общността и към трети държави бяха анализирани по-горе. Заедно с пазарните условия, описани по-долу, и вероятното развитие на основните разходни пера, като например газ, този анализ посочва вероятността експортните цени да останат високи. Вследствие на това не може да се направи изводът, че цените вероятно биха били на значително по-ниски равнища от тези на цените или разходите на производството на Общността.
3. Въздействие върху производството на Общността на прогнозните обеми на износа и ценови ефект в случай на отмяна на мерките
(112)
Предвижда се пазарът на карбамид да се развива съществено през следващите години както в Общността (9), така и в световен мащаб, главно поради увеличеното селскостопанско производство (за приложение при биогоривата) и също така поради разширяващата се промишлена употреба за AdBlue (10). Например прогнозите за селскостопанските пазари в Европейския съюз през 2007-2014 г., публикувани от Генерална дирекция „Селско стопанство“ през юли 2007 г., потвърждават, че има вероятност производството на житни растения да се увеличи с до 20 % през този период. Самият заявител прогнозира увеличаване от порядъка на 10 %. Освен това в края на септември 2007 г. с Регламент (ЕО) № 1107/2007 на Съвета (11) беше установена дерогация за 2008 г. по отношение на земите под угар. Възможно е очакваният пазарен ръст на Общността (около 1 милион допълнителни тона) да надвиши вероятните максимални обеми, които държавите износителки биха могли да изнесат за Общността. Следователно няма вероятност този допълнителен износ да доведе до голямо неравновесие в обемите, не на последно място поради факта, че разликата между максималната възможна продукция на Общността и потреблението е определена на приблизително 2 милиона тона, а и няма данни, че тази разлика би могла да бъде посрещната от друг износ (включително с произход от Русия, както е посочено в Регламент (ЕО) № 907/2007 до степен, в която свръхпроизводството би понижило пазарните цени.
(113)
Предвид изложеното по-горе няма вероятност да се наложи производството на Общността да понижи продажбите си, обема на продукцията или цените си до степен, в която рентабилността и общото му състояние биха били съществено засегнати. Следователно е вероятно печалбите да останат на сегашното си равнище, отразявай благоприятните пазарни условия, преобладаващи по-специално от 2004 г. до ПРП.
4. Заключение относно вероятността от повторение на вредата
(114)
Въз основа на изложеното по-горе не може да се направи заключение, че има вероятност от повторение на вредата за производството на Общността, ако съществуващите мерки бъдат отменени.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(115)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча отмяната на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят становища вследствие на това разгласяване. Не бяха получени коментари, които да са от такъв характер, че да променят горните заключения.
(116)
От изложеното следва, че, както е предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на карбамид с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна, трябва да бъдат отменени, а процедурите - прекратени.
(117)
Предвид посочените по-горе обстоятелства, а именно значително изкривяване на структурата на разходите и/или експортните операции от страна на износителите и в четирите разглеждани държави, беше счетено за необходимо развитието на износа на карбамид с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна да бъде следено отблизо с оглед улесняване на предприемането на бързи действия, ако обстановката го налага,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Антидъмпинговото мито върху вноса на карбамид (урея), дори във воден разтвор, който попада под кодове по КН 3102 10 10 и 3102 10 90 и е с произход от Беларус, Хърватия, Либия и Украйна, се отменя, а процедурата, свързана с този внос, се прекратява.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 март 2008 година.