RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1294/2009
af 22. december 2009
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse typer fodtøj med overdel af læder med oprindelse i Vietnam og i Folkerepublikken Kina som udvidet til også at omfatte import af visse typer fodtøj med overdel af læder afsendt fra Macao SAR, uanset om den er angivet med oprindelse i Macao SAR eller ej, som følge af en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. GÆLDENDE FORANSTALTNINGER
(1)
Den 5. oktober 2006 indførte Kommissionen ved forordning (EF) nr. 1472/2006 (2) (»den oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på importen af visse typer fodtøj med overdel af læder med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Vietnam (»de pågældende lande«). Tolden blev fastlagt til mellem 9,7 % og 16,5 % for Kinas vedkommende og 10 % for Vietnams vedkommende. Foranstaltningerne blev indført for en periode på to år. Den undersøgelse, som førte til disse foranstaltninger, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«.
(2)
Ved Rådets forordning (EF) nr. 388/2008 (3) (»udvidelsesforordningen«) udvidede Rådet de endelige antidumpingforanstaltninger på importen af visse typer fodtøj med overdel af læder med oprindelse i Kina til også at omfatte import af samme vare afsendt fra Det Særlige Administrative Område (»SAR«) Macao, uanset om den er angivet med oprindelse i Macao SAR eller ej. Udvidelsen fulgte efter en omgåelsesundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3.
2. DENNE UNDERSØGELSE
2.1. Anmodning om fornyet undersøgelse
(3)
Anmodningen blev indgivet af European Confederation of the Footwear Industry (CEC, »ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 35 %, af den samlede produktion i Unionen af visse former for fodtøj med overdel af læder.
(4)
Som led i gennemgangen af repræsentativiteten gav en række nationale sammenslutninger af fodtøjsproducenter i medlemsstaterne deres synspunkter til kende i forbindelse med indledningen af udløbsundersøgelsen og anmodede om, at deres navne blev hemmeligholdt af frygt for, at deres medlemsvirksomheder ville blive udsat for gengældelsesforanstaltninger fra visse kunder. Andre parter ønskede at vide, hvorfor modstandernes og tilhængernes navne og deres holdninger blev holdt hemmelige. Kommissionen spurgte igen udtrykkeligt sammenslutningerne, om de kunne overveje at lade deres navne og holdninger offentliggøre. Fire sammenslutninger indvilligede i at offentliggøre deres navne og holdninger, hvorimod de øvrige var imod og igen henviste til frygt for gengældelsesforanstaltninger imod deres medlemsvirksomheder. Kommissionen mente, at der ganske rigtigt var en væsentlig mulighed for gengældelser i form af tabt salg for disse producenter, og accepterede, at navnene ikke skulle offentliggøres.
(5)
Visse parter hævdede, at Kommissionen ikke burde have indledt en udløbsundersøgelse, da det af den oprindelige forordnings artikel 3 fremgår, at forordningen finder anvendelse i to år fra datoen for ikrafttrædelsen. Af den oprindelige forordnings betragtning 326 fremgår det dog, uanset foranstaltningernes kortere varighed, at reglerne i grundforordningens artikel 11 finder anvendelse med de fornødne tillempninger. I tråd med denne betragtning hedder det i meddelelsen om det forestående udløb af foranstaltningerne (4), at foranstaltningerne udløber den 7. oktober 2008, medmindre der indledes en undersøgelse i henhold til reglerne i grundforordningens artikel 11, stk. 2. Da der siden blev indledt en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne, finder disse stadig anvendelse, mens undersøgelsen foregår.
(6)
Anmodningen om udløbsundersøgelse blev indgivet med den begrundelse, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville resultere i fortsat eller fornyet dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
2.2. Indledning
(7)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (5) den 3. oktober 2008 (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(8)
Undersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra den 1. juli 2007 til den 30. juni 2008 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). Desuden blev der, hvor det var relevant, henvist til 2005 og til den undersøgelsesperiode, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse, som omfattede perioden fra den 1. april 2004 til den 31. marts 2005 (»den oprindelige undersøgelsesperiode« eller »OUP«).
3. PARTER, SOM ER BERØRT AF UNDERSØGELSEN
(9)
Kommissionen meddelte officielt ansøgeren, EU-producenterne i klagen, alle andre kendte EU-producenter, kendte importører og deres sammenslutninger, kendte detailhandlere/distributører og deres sammenslutninger, kendte forbrugerorganisationer, de kendte eksporterende producenter i de pågældende lande og deres sammenslutninger samt myndighederne i de pågældende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(10)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen.
(11)
Alle interesserede parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
4. STIKPRØVER
(12)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter i de pågældende lande, EU-producenter og importører, der indgik i undersøgelsen, påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(13)
For at gøre det muligt for Kommissionen at beslutte, om det var nødvendigt at udtage stikprøver, og i påkommende tilfælde at udtage en stikprøve, blev eksporterende producenter og repræsentanter, der handlede på deres vegne, EU-producenter og importører anmodet om at give sig til kende og fremsende oplysninger som specificeret i indledningsmeddelelsen.
4.1. Stikprøve af eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina og Vietnam
4.1.1. Folkerepublikken Kina
(14)
I alt 58 virksomheder eller grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder (»grupper«) i Kina gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for fristen. Disse 58 virksomheder eller grupper producerede og/eller eksporterede den pågældende vare til EU-markedet i løbet af undersøgelsesperioden og udtrykte ønske om at indgå i stikprøven. De blev betragtet som samarbejdsvillige virksomheder og blev taget i betragtning til at indgå i stikprøven. Graden af samarbejdsvilje i Kina, dvs. de kinesiske samarbejdsvillige virksomheders andel i procent af eksporten til Unionen sammenlignet med den samlede kinesiske eksport til Unionen, var på ca. 22 %.
(15)
Stikprøven blev udtaget i samarbejde med de kinesiske myndigheder på grundlag af de samarbejdsvillige virksomheders eksportmængder og geografiske spredning. De syv virksomheder i stikprøven tegnede sig for ca. 56 % af de 58 samarbejdsvillige virksomheders eksport til Unionen og for 13 % af den samlede eksport fra Kina til Unionen. De besvarede alle spørgeskemaet inden for fristen.
(16)
Visse kinesiske eksportører, der ikke indgik i stikprøven, påstod, at de ikke var i stand til at forsvare deres interesser, idet de ikke var blevet udtaget til at indgå i stikprøven. En del af princippet bag stikprøver er dog, at et repræsentativt antal eksporterende producenter udtages, og at resultaterne af denne stikprøvevurdering kan betragtes som repræsentative for de øvrige samarbejdsvillige eksportører. Det skal desuden bemærkes, at alle interesserede parter havde mulighed for at deltage i undersøgelsen og indsende deres synspunkter. Dette argument blev derfor afvist.
4.1.2. Vietnam
(17)
I alt 51 virksomheder eller grupper af virksomheder i Vietnam gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for fristen. Disse 51 virksomheder eller grupper producerede og/eller eksporterede den pågældende vare til EU-markedet i løbet af undersøgelsesperioden og udtrykte ønske om at indgå i stikprøven. De blev betragtet som samarbejdsvillige virksomheder og blev taget i betragtning til at indgå i stikprøven. Graden af samarbejdsvilje i Vietnam, dvs. de vietnamesiske samarbejdsvillige virksomheders andel i procent af eksporten til Unionen sammenlignet med den samlede vietnamesiske eksport til Unionen, var på ca. 82 %.
(18)
Stikprøven blev udtaget i samarbejde med de vietnamesiske myndigheder på grundlag af eksportmængderne. De tre virksomheder i stikprøven tegnede sig for ca. 27 % af de 51 samarbejdsvillige virksomheders eksport til Unionen og for 22 % af den samlede eksport fra Vietnam til Unionen. De besvarede alle spørgeskemaet inden for fristen.
4.2. Stikprøve af EU-producenter
(19)
Der blev anvendt følgende procedure til at indhente de nødvendige oplysninger til udtagelsen af stikprøven af EU-producenter. CEC handlede på vegne af samtlige klagere og bekræftede, at producenterne i klagen var villige til at samarbejde og indgå i stikprøveundersøgelsen. Ud fra de mange og omfattende foreliggende oplysninger i undersøgelsen (oplysninger i bl.a. klagen, gennemgangen af repræsentativiteten og CEC's indlæg) var det ikke nødvendigt at sende et stikprøveskema til de enkelte producenter i klagen. Desuden blev alle producenter i indledningsmeddelelsen opfordret til at give sig selv til kende, hvis de ønskede at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Udover klagerne gav endnu fem virksomheder sig til kende efter indledningen og anmodede om at indgå i stikprøveundersøgelsen. Samtlige virksomheder modtog et stikprøveskema og blev anmodet om fremsende oplysninger, som allerede forelå for klagernes vedkommende. Kun to af de fem virksomheder besvarede spørgeskemaet. Disse to virksomheder blev dog ikke udtaget, da de blev udelukket fra definitionen af EU-erhvervsgrenen (jf. betragtning 198).
(20)
EU-produktionen af den pågældende vare er overvejende koncentreret i tre medlemsstater, som tegner sig for ca. to tredjedele af produktionen. Resten af produktionen er fordelt i de øvrige medlemsstater. EU-producenternes forretningsmodel er, jf. betragtning 202 ff., kendetegnet ved forskelle især i vare/kvalitetssortiment, distributionskanaler og evt. anvendelse af klyngeaktiviteter og underentrepriser i produktionsprocessen i eller uden for Unionen.
(21)
Ud fra de indhentede oplysninger udtog Kommissionen en stikprøve baseret på de største repræsentative produktions- og salgsmængder i Unionen, der kunne undersøges inden for den tid, der er til rådighed. Som det fremgår af det ovenstående, er der dog ikke tale om en ensartet erhvervsgren, og derfor blev der med henblik på at fastslå repræsentativiteten af de udtagne virksomheder også taget hensyn til producenternes geografiske spredning i medlemsstaterne (6) og det segment, som deres varer hører til. Herefter blev otte virksomheder, der opererer i fire medlemsstater, udtaget. De udtagne virksomheder repræsenterer alle de forretningsmodeller, der overvejende anvendes i Unionen, for så vidt angår produktion af varen, distribution heraf og varespecialisering. Hvad angår varespecialisering, inkluderede de udtagne virksomheder produktion i alle de vigtige prissegmenter (det laveste, mellemste og højeste markedssegment) og i alle køns- og alderssegmenter (damer, herrer, unisex, børnefodtøj). Hvad angår distribution af varerne, omfattede de udtagne virksomheder alle vigtige distributionsled (til grossister, til detailhandlere og direkte detailsalg). Hvad angår produktion, omfattede de udtagne virksomheder fuld intern produktion på alle nøglestadier af produktionsprocessen og virksomheder, som havde udliciteret dele af denne produktionsproces (både i og uden for Unionen).
(22)
De otte producenter, der blev udtaget til stikprøven, blev således betragtet som værende repræsentative for samtlige EU-producenter og tegnede sig for 8,2 % af de klagende EU-producenters produktion og 3,1 % af den samlede EU-produktion. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev CEC hørt om udtagelsen af stikprøven og fremsatte ingen indvendinger.
(23)
Undersøgelsen viste, at en af EU-producenterne i stikprøven gradvist afsluttede sin produktion i Unionen i løbet af undersøgelsesperioden og flyttede hele produktionsaktiviteten uden for Unionen. Det skal bemærkes, at virksomhedens vægt ikke var så stor, at det fik en væsentlig indflydelse, i det mindste ud fra et kvantitativt synspunkt, på situationen for virksomhederne i stikprøven som helhed - herunder deres repræsentativitet. De kvantitative konklusioner om skade ville ikke være blevet væsentligt ændret, hvis denne virksomhed var blevet udelukket. På denne baggrund, og idet i) virksomheden havde produceret i Unionen i løbet af undersøgelsesperioden, og ii) den udliciterer en stor del af produktionen, en forretningsmodel som iflg. mange parter er fremherskende i Unionen, blev det besluttet ikke at udelukke virksomheden formelt fra stikprøven. Dermed sikres det endvidere, at stikprøven kvalitetsmæssigt så vidt muligt repræsenterer de faktiske forhold i sektoren. Eftersom en udløbsundersøgelse forudsætter en analyse af fortsat/fornyet skade, kan det desuden bidrage til at forudsige, hvordan situationen på EU-markedet kunne udvikle sig, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. Der blev dog udelukkende anvendt data vedrørende virksomhedens aktiviteter som EU-producent.
(24)
Det blev konstateret, at denne virksomheds EU-produktion og - salg i undersøgelsesperioden faktisk var lavere end oprindeligt meddelt i forbindelse med stikprøven, og derfor har EU-institutionerne undersøgt, om EU-erhvervsgrenens samlede produktion og salg skulle have været reduceret tilsvarende - hvorved den deraf følgende virkning på stikprøven skulle overføres til hele populationen. Det blev dog konstateret, at virksomheden i god tro fejlagtigt har medregnet udliciteringen til et af Unionens nabolande i EU-produktionen. Det skal derfor indledningsvis bemærkes, at målet med stikprøven først og fremmest er at vurdere de skadesindikatorer, der ikke med rimelighed kan indhentes for EU-erhvervsgrenen som helhed. Produktion og salg er indhentet for EU-erhvervsgrenen som helhed, og påstanden er derfor ikke relevant. Ifølge de foreliggende oplysninger, herunder de oplysninger, der blev indhentet sideløbende gennem de nationale sammenslutningers supplerende analyse som led i denne undersøgelse, er der desuden ikke behov for en sådan justering. Selv hvis EU-erhvervsgrenens samlede produktion og salg for undersøgelsesperioden blev reduceret for at afspejle stikprøvens lavere tal, ville dette ikke påvirke hverken stikprøvens repræsentativitet eller de generelle konklusioner om skade.
(25)
En række interesserede parter påstod, at der er tale om en overtrædelse af grundforordningens artikel 17, idet man påstod, at stikprøven af EU-producenter ikke er repræsentativ, hvad angår procentandelen af den omfattede produktion, produktionens sortiment, salgspriser, forholdet mellem produktion og salg, geografisk spredning samt rentabilitet og resultater. Det blev endvidere fremført, at stikprøven ikke tog højde for det store antal producenter, der udliciterer produktionen til tredjelande.
(26)
Disse påstande blev omhyggeligt gennemgået, og der blev også i lyset af sagens komplekse natur sendt supplerende spørgeskemaer, som efterfølgende blev behandlet og kontrolleret ved kontrolbesøg på stedet, ikke blot for enkelte virksomheder, men også for de nationale sammenslutninger. Antallet af virksomheder i stikprøven måtte i den forbindelse begrænses til det, der med rimelighed kunne undersøges i det til rådighed værende tidsrum, dvs. otte virksomheder i dette tilfælde.
(27)
Da EU-erhvervsgrenen desuden er særdeles fragmenteret i denne sag, er det uundgåeligt, at virksomhederne i stikprøven dækker en forholdsvis lille andel af den samlede EU-produktion. Som følge af denne fragmentering, og eftersom de større producenter blev udtaget til stikprøven, vil en yderligere forøgelse af antallet af virksomheder under alle omstændigheder ikke have nogen betydelig indvirkning på stikprøvens størrelse i forhold til den samlede EU-produktion.
(28)
Kommissionen tog, jf. betragtning 21 ovenfor, højde for den geografiske spredning ved udtagelsen af stikprøven. Det skal understreges, at en stikprøve i sagens natur ikke skal afspejle den nøjagtige geografiske spredning (eller den nøjagtige distribution eller fordeling af andre kriterier) i den samlede population for at være repræsentativ. Det er tilstrækkeligt, som i denne stikprøve, der omfatter fire medlemsstater, at stikprøven afspejler de relevante proportioner i de største involverede produktionslande. Andre tilgange var ikke administrativt mulige, især hvis der skulle tages hensyn til flere forskellige kriterier for at sikre repræsentativitet. Denne påstand ville kort sagt betyde, at en stikprøve kun ville være tilstrækkeligt repræsentativ, hvis den omfattede hele populationen. Undersøgelsen har således vist, at stikprøven, som omfatter fire medlemsstater, bl.a. de tre lande med langt den største produktion, i høj grad er repræsentativ for EU-produktionen som helhed, især når der tages hensyn til produktion, der er baseret på forarbejdningsaftaler, og som derfor skal medregnes i den ordregivende virksomheds medlemsstat.
(29)
Virksomhederne i stikprøven omfattede desuden et tværsnit af de varesortimenter, som afspejlede de relevante størrelsesordner i EU-produktionen. Desuden svarer disse varesortimenter til varesortimenterne i den kinesiske og vietnamesiske eksport.
(30)
Hvad angår salgspriserne, blev det desuden påstået, at gennemsnitssalgspriserne for stikprøven ikke var repræsentative i sammenligning med salgspriserne i anmodningen om fornyet undersøgelse. Det skal dog i den forbindelse bemærkes, at undersøgelsen i modsætning til denne påstand har vist, at de gennemsnitlige salgspriser for stikprøven svarer overens med priserne i anmodningen. Selv hvis dette havde været tilfældet, behøver de gennemsnitlige salgspriser for en stikprøve ikke at være nøjagtigt de samme som i anmodningen, så længe de blot afspejler salgspriserne i populationen af producenter som helhed.
(31)
Hvad angår repræsentativiteten i form af forholdet mellem produktion og salg, skal det erindres, at produktionen i sektoren som helhed typisk foregår efter ordre og i høj grad afspejler modetendenserne. Lagrenes størrelse er derfor ikke den bedste indikator, og produktionen modsvarer næsten salget. Dette blev bekræftet i forbindelse med klagen og i løbet af undersøgelsen for virksomhederne i stikprøven og for EU-erhvervsgrenen som helhed.
(32)
I tillæg til betragtningerne ovenfor erindres der om, at det i grundforordningens artikel 17 fastslås, at undersøgelser kan begrænses til stikprøver, der enten er statistisk gyldige, eller som udgør den største repræsentative produktions-, salgs- eller eksportmængde, som med rimelig kan undersøges. Ud fra bestemmelsens ordlyd er det klart, at der ikke findes nogen kvantitativ angivelse eller tærskel for niveauet af repræsentative mængder. Den eneste indikation er, at en sådan mængde kan begrænses til det, der med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed.
(33)
Af ovennævnte grunde afvistes påstandene fra de forskellige parter, og stikprøvens juridiske gyldighed bekræftes hermed, idet stikprøven er repræsentativ og udvalgt i fuld overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
4.3. Stikprøve af EU-importører
(34)
På grundlag af de foreliggende oplysninger blev 139 importører kontaktet. 22 ikke-forretningsmæssigt forbundne importører besvarede spørgeskemaet, og 21 heraf blev udtaget til stikprøven. I henhold til de indsendte oplysninger tegnede disse 21 importører sig for 12 % af importen af den pågældende vare fra Kina og for 40 % af importen fra Vietnam (i UP).
(35)
De fem største importører (Adidas, Clarks, Nike, Puma og Timberland) tegnede sig for ca. 18 % af den pågældende import, idet de alle oplyste om betydelig import fra begge lande. Det blev derfor konstateret, at en stikprøve bestående af disse fem virksomheder ville være repræsentativ, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1, dvs. hvad angår importmængder.
(36)
For at afspejle importørernes geografiske spredning bedre og forskellene i de typer af fodtøj, der importeres, blev endnu tre importører udtaget til stikprøven. Det fremgik i den forbindelse af stikprøvebesvarelserne, at mange af de importører, der havde svaret, solgte meget mindre mængder og importerede mindre kendte/modemæssige mærkesko eller dyrere sko. De mindre importørers forretningsmodel og de varesegmenter, de handler i, adskilte sig tilsyneladende fra de største importørers, og de mindre importører tegnede sig tilsammen for en vigtig del af den pågældende import. Det blev derfor fundet vigtigt også at have disse importører repræsenteret, da disse virksomheders økonomiske realitet kunne adskille sig fra de større importørers, jf. betragtning 35 ovenfor.
(37)
Der blev derfor udtaget en stikprøve på otte importører, herunder de fem største importører, og tre mindre importører. De tegnede sig for ca. 10 % af importen fra Kina og ca. 34 % af importen fra Vietnam.
(38)
De samarbejdsvillige importører, der havde meddelt, at de var villige til at samarbejde, fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til udtagningen af stikprøven. Der blev sendt spørgeskemaer til de virksomheder, der indgik i stikprøven. Syv af importørerne i stikprøven sendte besvarelserne inden for fristen. Da den ottende importør i stikprøven ikke havde samarbejdet, blev denne til sidst udelukket fra stikprøven.
5. EFTERPRØVNING AF MODTAGNE OPLYSNINGER
(39)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Unionens interesser. De oplysninger, som nedenstående virksomheder fremsendte, blev verificeret ved kontrolbesøg på stedet:
5.1. Eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina
-
Yue Yuen Industrial (Holdings) Ltd., Hong Kong
-
Produktionsvirksomhed:
Zhongshan Pou Yuen Manufactory, Guandong-provinsen
-
Handelsvirksomheder:
-
Idea Co. Ltd, Macao
-
The Look Co. Ltd, Macao
-
Gold Plenty Co. Ltd, Macao
-
Guangzhou Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd., Guangdong-provinsen
-
HuaJian Industrial (Holding) Co. Ltd., Hong Kong og produktionsvirksomheden Dongguan HuaBao Shoes Co. Ltd, Guandong-provinsen
-
Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd., Zhejiang-provinsen
-
Foshan City Nanhai Golden Step Industrial Co. Ltd., Guangdong-provinsen
-
Jianle Footwear Industrial Co. Ltd, Fujian-provinsen
-
General Footwear/Gentfort Shoes Co.Ltd, Guangdong-provinsen.
5.2. Eksporterende producenter i Vietnam
-
Pou Yuen Industrial Holdings Limited, Hong Kong
-
Produktionsvirksomheder:
-
Pouyuen Vietnam Company Limited, Ho Chi Minh City
-
Pou Sung Vietnam Company Limited, Dong Nai-provinsen
-
Pou Chen Vietnam Enterprise Company Limited, Dong Nai-provinsen
-
Handelsvirksomheder:
-
Betsey Trading Limited
-
Sinnamon Trading Limited
-
Sky High Trading Limited
-
Fitbest Enterprises Limited
-
Golden Star Co. Ltd, Haiphong City
-
Shyang Hung Cheng Industrials Co Ltd, Binh Duong-provinsen
5.3. EU-producenter og de nationale producentsammenslutninger
-
Associação Portuguesa dos Industriais de Calçado, Componentes, Artigos de Pele e seus Sucedâneos (APICCAPS) (Portugal)
-
Federación de Industrias del Calzado Español (FICE) Spanien
-
Associazione Nazionale Calzaturifici Italiani (Italien)
-
British Footwear Association LTd (Storbritannien)
-
Fachverband der Lederverarbeitenden Industrie (Østrig)
-
Fédération Française de la Chaussure (Frankrig)
-
HDS Hauptverband der Deutschen Schuhindustrie e.V. (Tyskland)
-
Polish Chamber of Shoe and Leather industry (Polen).
(40)
Der blev desuden aflagt kontrolbesøg hos de otte EU-producenter i stikprøven, i fire forskellige lande. Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, anmodede EU-producenterne i stikprøven og de øvrige samarbejdsvillige EU-producenter om, at deres identitet blev hemmeligholdt på grundlag af bestemmelserne i grundforordningens artikel 19. De gjorde gældende, at offentliggørelsen af deres identitet ville kunne medføre en risiko for væsentlig skade. Visse klagende EU-producenter leverer nemlig til kunder i Unionen, som også modtager varer fra Kina og Vietnam, og som således har direkte gavn af denne import. Disse klagere står derfor i en vanskelig situation, idet nogle af deres kunder kan have indlysende grunde til at modsætte sig deres indgivelse af eller støtte til en klage over påstået skadevoldende dumping. De skønnede derfor, at der var en risiko for gengældelse fra nogle af deres kunder, herunder en mulig afbrydelse af deres forretningsforbindelser. Anmodningen blev imødekommet, da den blev fundet tilstrækkeligt begrundet.
(41)
Repræsentanterne for visse eksporterende producenter og for visse ikke-forretningsmæssigt forbundne importører gjorde gældende, at de ikke var i stand til på passende vis at forsvare sig, fordi klagernes identitet blev hemmeligholdt. De påstod, at de under disse omstændigheder ikke kunne efterprøve, om virksomhederne i stikprøven faktisk var repræsentative. Alternativt fremførte disse parter, at hvis fortrolighedshensynet imidlertid var begrundet, skulle de enkelte virksomheders oplysninger og data dog fremlægges fuldt ud.
(42)
Det skal i den forbindelse erindres, at stikprøvens produktionsmængde fordelt på lande blev stillet til rådighed for alle de interesserede parter. Hvad angår påstanden om, at alle oplysninger med undtagelse af virksomhedens identitet skulle fremlægges, skal det bemærkes, at en sådan fremlæggelse indirekte ville afsløre identiteten af den virksomhed, der indgik i stikprøven. Den vanlige fremgangsmåde for fremlæggelse af ikke-fortrolige udgaver af spørgeskemabesvarelserne blev derfor opretholdt (dvs. med indekserede data) også i dette tilfælde. På baggrund af ovenstående konkluderes det derfor, at parternes ret til at kunne forsvare sig var behørigt respekteret, og påstanden blev derfor afvist.
5.4. Ikke-forretningsmæssigt forbundne importører
-
Achten Beheer BV, Waalwijk, Nederlandene
-
Adidas AG, Herzogenaurach, Tyskland
-
C&J Clark’s International Limited, Street, Somerset, Det Forenede Kongerige
-
Footex International BV, Hazerswoude-dorp, Nederlandene
-
Nike European Operations BV, Laakdal, Belgien
-
Puma AG Rudolf Dassler Sport, Herzogenaurach, Tyskland
-
Timberland Europe BV, Enschede, Nederlandene.
5.5. Producenter på markedet i referencelandet
-
Henrich & Cia Ltda, Dois Irmãos, Brasilien
-
Werner Calçados Ltda, Très Coroas, Brasilien
-
Industria de Calçados West Coast Ltda, Ivoti, Brasilien.
6. PARTERNES RETTIGHEDER
(43)
Hele vejen gennem proceduren gjorde visse parter indsigelser mod den angivelige forringelse af deres ret til at forsvare sig. De påstod, hvad angår EU-producenterne i stikprøven, at de oplysninger, der blev stillet til rådighed for interesserede parter, ikke var fuldstændige og ikke blev fremlagt inden for fristen.
(44)
Det skal i den forbindelse fremhæves, at samtlige virksomheder i stikprøven indgav den udgave af en parts besvarelse, som bliver stillet til rådighed for interesserede parter (en »åben besvarelse«), uden unødig forsinkelse og i henhold til de frister, der blev givet andre parter i undersøgelsen. Når der indsendes en åben besvarelse til Kommissionen, kan den dog kun indsættes i et åbent dossier, når der er taget stilling til eventuelle fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19. Det skal desuden bemærkes, at Kommissionen er forpligtet til i god tid at indsætte oplysningerne i det åbne dossier, således at parterne kan udøve deres rettigheder. Denne forpligtelse er i det foreliggende tilfælde blevet korrekt opfyldt.
(45)
Hvad angår fuldstændigheden af de åbne besvarelser, skal det bemærkes, at det indgår som en normal del af undersøgelserne, at parterne i løbet af undersøgelsen fremlægger supplerende oplysninger. Disse oplysninger tilføjes det ikke-fortrolige dossier, når fortrolighedsspørgsmålene er løst. Denne procedure, hvor de interesserede parters indlæg gradvist indarbejdes i den dokumentation, der anvendes som grundlag for konklusionerne, og i det ikke-fortrolige dossier, indebærer ikke, at dossiererne er ufuldstændige.
(46)
I lyset af sagens komplekse natur fik parterne adgang som følger: De interesserede parter fik elektronisk adgang, hvorved de efter anmodning kunne opnå en kopi af samtlige dokumenter i et dossier på en cd-rom. Derudover blev de elektroniske dokumenter ledsaget af en indholdsfortegnelse, som gav mulighed for i) hurtig adgang til de mange dokumenter i denne undersøgelse og ii) en datomærket fortegnelse over dokumenterne i dossieret. Desuden indeholdt en række sagsnotater i det åbne dossier oplysninger om henvendelser, som kunne få indflydelse på parternes ret til at forsvare sig.
(47)
Ovenstående gav parterne ret til særlig adgang og til at fremsætte omfattende bemærkninger i løbet af undersøgelsen, som Kommissionen derefter fremsendte til rette vedkommende. Parternes påstande om manglende fuldstændighed og overholdelse af fristen for de åbne dossierer må derfor afvises.
(48)
En interesseret part påstod desuden, at Kommissionen havde diskrimineret importører og eksportører ved at tilbyde en mere favorabel behandling til de klagende EU-producenter i forbindelse med undersøgelsen. Parten påstod især, at importører og eksportører i modsætning til producenter ikke blev tilbudt fortrolig behandling deres oplysninger. Det blev endvidere påstået, at klagerne fik en mere favorabel behandling, idet de ikke blev bedt om at indsende stikprøvebesvarelser ved indledningen af proceduren, og at klageren havde fået for stort råderum med hensyn til frister og kvaliteten af deres besvarelser, mens en eksportør i samme situation skulle evalueres på grundlag af foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.
(49)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at det blev besluttet at hemmeligholde identiteten for de EU-producenter, der støttede klagen, efter en behørigt begrundet anmodning, jf. grundforordningens artikel 19. Ingen eksportører eller importører indsendte en sådan anmodning, der opstod heller ingen begivenheder eller fremkom oplysninger i løbet af undersøgelsen, der kunne antyde, at eksportørernes eller importørernes interesser ville blive skadet, hvis deres identitet blev offentliggjort. Kommissionen konkluderede, at EU-producenternes situation i denne sag var grundlæggende anderledes end eksportørernes og importørernes, og påstanden om diskrimination kunne derfor ikke antages.
(50)
Hvad angår udtagelsen af stikprøven, henvises til betragtning 19 ovenfor. Eksportørernes og importørernes situation adskilte sig ganske væsentligt fra de klagende producenters, da der ikke forelå nogen oplysninger herom. Derfor var det nødvendigt at besvare stikprøveskemaet for at undersøge, om parterne var villige til at samarbejde og for at indhente de grundlæggende oplysninger, der er nødvendige for at udtage en stikprøve. Derfor måtte påstanden om diskrimination afvises.
(51)
Hvad angår det råderum, som EU-producenterne fik i forbindelse med oplysningerne i spøgeskemaet som led i undersøgelsen, og anvendelsen af grundforordningens artikel 18, skal det bemærkes, at der ikke er grundlag for påstandene om diskrimination, idet eksportører og importører samt EU-producenter blev behandlet efter samme metode. Den ubegrundede påstand afvises derfor.
(52)
Vedrørende valget af referencelandet fremførte visse parter, at indiske og indonesiske virksomheder var blevet forskelsbehandlet på grund af de korte frister, tidsplanen og metoden til fremsendelse af spørgeskemaerne. Det skal i den forbindelse bemærkes, at fremsendelse af spørgeskemaer til Indien og Indonesien først kunne afsluttes ved udgangen af december 2008, da man havde indhentet de relevante producenters adresser. Kommissionen sikrede sig, at virksomhederne i disse lande fik samme frist til besvarelse som virksomhederne i Brasilien. Hvad angår den reelle fremsendelse af spørgeskemaerne, sendte Kommissionen anbefalede breve i alle tilfælde og e-mail, hvor det var muligt. Ovenstående påstande må derfor afvises.
(53)
Visse parter påstod, at oplysningerne om referencelandet blev indsat i det åbne dossier med unødig forsinkelse og at dette skadede udøvelsen af deres ret til at forsvare sig. Kommissionen bemærker, at hovedparten af de første ikke-fortrolige spørgeskemabesvarelser fra virksomheder i referencelandet i denne undersøgelse blev anset for mangelfulde, og der blev derfor anmodet om nye og åbne versioner. Efter modtagelsen blev de indsat i det åbne dossier uden unødig forsinkelse. I mellemtiden indsatte Kommissionen sammendrag om virksomhederne og deres besvarelser i det åbne dossier. Disse påstande blev derfor afvist.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. DEN PÅGÆLDENDE VARE
(54)
Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er den samme som i den oprindelige forordning, nemlig visse typer fodtøj med overdel af læder eller kunstlæder, undtagen sportsfodtøj, fodtøj, hvortil der kræves en særlig teknologi, hjemmefodtøj og andre typer af indendørs fodtøj samt fodtøj med beskyttelseståkappe med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Vietnam (»den pågældende vare«), som for øjeblikket tariferes under KN-kode 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 og ex 6405 10 00.
(55)
Definitionerne i artikel 1, stk. 2, i den oprindelige forordning finder også anvendelse i forbindelse med denne undersøgelse. Definitionerne er som følger:
»sportsfodtøj«: fodtøj i henhold til definitionen i underpositionsbestemmelse 1 til kapitel 64 i bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 1031/2008
»fodtøj, hvortil der kræves en særlig teknologi«: fodtøj, for hvilket cif-prisen pr. par er lig med eller højere end 7,5 EUR, til sportsbrug, med en støbt (dog ikke sprøjtestøbt) sål i et eller flere lag, fremstillet af syntetiske materialer, der er specielt beregnede til at afbøde stød fra vertikale eller laterale bevægelser, og med tekniske karakteristika som f.eks. hermetiske puder indeholdende luft eller væske, mekaniske stødabsorberende eller -neutraliserende dele eller materialer som polymerer med lav massefylde og henhørende under KN-kode ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98
»fodtøj med beskyttelseståkappe«: fodtøj med en indbygget beskyttelseståkappe og en modstandsdygtighed over for stød på mindst 100 joule (1) og henhørende under KN-kode: ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 og ex 6405 10 00
»hjemmefodtøj og andre typer af indendørs fodtøj«: fodtøj henhørende under KN-kode ex 6405 10 00.
2. SAMME VARE
(56)
Den samme vare, som er genstand for denne udløbsundersøgelse, er som defineret i den oprindelige undersøgelse visse typer fodtøj med overdel af læder, som fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i referencelandet og/eller eksporteres til Unionen fra Kina og Vietnam.
2.1. Varernes sammenlignelighed
(57)
Visse parter påstod, at den samme vare, som sælges i Unionen, ikke kan sammenlignes med den pågældende vare, som eksporteres fra Kina og Vietnam. Det blev dog konstateret, at den vare, der sælges i Unionen (i denne undersøgelse), kunne sammenlignes med den pågældende vare, som eksporteres fra de pågældende lande. Det blev i særdeleshed konstateret, at den pågældende vares fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål samt distributionskanaler var ens og ikke havde ændret sig siden den oprindelige undersøgelse. Dette argument blev derfor afvist.
(58)
Visse parter påstod desuden, at det system, der anvendtes til at sammenligne de varetyper, der solgtes af de forskellige samarbejdsvillige virksomheder i undersøgelsen, var uhensigtsmæssigt, da det ikke var specifikt nok til at sikre en rimelig sammenligning. Det anvendte system (varekontrolnummer-systemet) gav dog mulighed for at sammenligne indtil 600 forskellige varekategorier eller varetyper opdelt efter fem hovedkriterier, nemlig fodtøjets stil, forbrugertypen, typen af fodtøj, ydersålens materiale og for. Dette system blev desuden allerede anvendt i forbindelse med den tidligere undersøgelse. Der blev ikke fremsat begrundede årsager til at ændre dette system. Derfor blev det system med varekontrolnumre, som blev anvendt som i led i den oprindelige undersøgelse, også anvendt i denne udløbsundersøgelse. Dette argument blev derfor afvist.
(59)
Visse parter påstod, at Kommissionen ændrede sin metode i forhold til den oprindelige undersøgelse ved at ændre definitionen af varekontrolnumrene i løbet af undersøgelsen. Denne påstand er dog ikke korrekt. Tværtimod stod det i løbet af undersøgelsen klart, at visse parter havde fortolket og anvendt varekontrolnummerstrukturen for visse produkttyper fejlagtigt. For at sikre en ensartet metode blev de pågældende fodtøjsmodeller derfor omklassificeret og indordnet under det korrekte varekontrolnummer, når dette var nødvendigt. Når Kommissionen således identificerede unøjagtige oplysninger, som de pågældende parter havde indgivet, blev dette rettet. En sådan rettelse kan således ikke betragtes som en ændring i metoden eller som en ændring af indholdet i varekontrolnumrene. Behovet for at overholde varekontrolnummermetoden var derimod årsagen til rettelsen. Påstanden måtte derfor afvises.
2.2. Anmodninger om udelukkelser
(60)
En række interesserede parter fremsatte påstande i tråd med dem, der blev fremsat i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. De påstod, at visse typer fodtøj, som falder inden for varedækningen af den samme vare, nemlig vandresko, bowlingsko, white water raftingsko, sko, hvortil der kræves en særlig teknologi, ridestøvler og sko i særlige størrelser, var for forskellige til at tilhøre den samme kategori. Det blev desuden påstået, at værditærsklen på 7,5 EUR pr. par, som gælder for STAF-sko, burde reduceres. Det skal erindres, at denne værditærskel blev reduceret i den oprindelige undersøgelse fra 9 EUR til 7,5 EUR pr. par.
(61)
En udløbsundersøgelse kan således ikke berettige en ændring i varedækningen af den vare, der er genstand for foranstaltningerne. En sådan ændring kan kun komme i betragtning, hvis en part fremsætter en begrundet anmodning i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. Ovenstående påstand måtte derfor afvises.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. ALMINDELIGE OPLYSNINGER
(62)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, når de gældende foranstaltninger over for Kina og Vietnam eventuelt udløber.
(63)
Nedenstående tabel viser udviklingen i importmængde og -priser for begge de berørte lande. Importen fra Kina var underlagt kvoter indtil 31. december 2004 og steg væsentligt efter denne dato og nåede sit højeste i 2006. I 2007 og i undersøgelsesperioden var importmængderne stabile efter et fald i forhold til 2006. Som et resultat af omgåelsesundersøgelsen blev foranstaltningerne udvidet til også at omfatte importen fra Macao SAR, som blev genstand for registrering fra september 2007.
(64)
Importen fra Vietnam var ikke underlagt kvoter og var meget høj i den oprindelige undersøgelsesperiode. Importmængden faldt siden indtil 2007, inden den steg igen i undersøgelsesperioden.
(65)
Disse tal viser, at importen fra de pågældende lande, i modsætning til, hvad visse interesserede parter påstod, forblev høj i undersøgelsesperioden. Den samlede markedsandel for de to lande i undersøgelsesperioden er på 28,7 % og er dermed betydeligt højere end i den oprindelige undersøgelsesperiode (23,2 %). Selv om de pågældende landes individuelle markedsandele har været svingende siden den oprindelige undersøgelsesperiode, har de generelt været markante, da hvert af de pågældende lande havde en markedsandel på over 10 % i undersøgelsesperioden.
(66)
Ifølge Eurostats' tal steg de gennemsnitlige priser på import fra begge de pågældende lande mellem den oprindelige undersøgelsesperiode og 2006. Derefter stabiliseredes priserne på Kinas vedkommende, og de faldt for Vietnams vedkommende.
(67)
Da Eurostats oplysninger nødvendigvis er generelle, og selv om de omfatter den pågældende vare, giver de ingen indikationer af eventuelle ændringer i produktmikset, og der blev derfor gennemført en analyse af pristendensen hos de syv virksomheder fra Kina og de tre virksomheder fra Vietnam, der indgik i stikprøven. Det blev generelt konkluderet for virksomhederne i de to lande, der indgik i stikprøven, at priserne på import faldt i perioden fra 2006 til undersøgelsesperioden.
Tabel 1
Samlet importmængde og importværdi fra de pågældende lande
OUP
2005
2006
2007
UP
Mængde (1 000 par)
Kina
63 403
183 568
157 560
123 016
125 052
Markedsandel
8,8 %
22,9 %
21,6 %
17,8 %
18,5 %
Vietnam
102 625
100 619
79 427
62 503
68 852
Markedsandel
14,2 %
12,6 %
11,0 %
9,1 %
10,2 %
Værdi (euro)
Kina (Eurostat)
7,2
7,5
8,4
8,4
8,5
Vietnam (Eurostat)
9,2
9,5
10,2
9,7
9,5
Kilde - Comext (Eurostat) evt. justeret ved hjælp af statistikker, som Kommissionen har til rådighed, for at udelukke varer, som ikke falder under den pågældende vare.
Tabel 2
Samlet importmængde og importværdi fra virksomhederne i stikprøven
OUP
2005
2006
2007
UP
Mængde (1 000 par)
Kina (stikprøve)
Ikke oplyst
Ikke oplyst
11 381
12 787
13 759
Markedsandel
1,5 %
1,8 %
2,0 %
Vietnam (stikprøve)
Ikke oplyst
Ikke oplyst
14 400
15 250
14 500
Markedsandel
2 %
2,2 %
2,2 %
Værdi (euro)
Kina (stikprøve)
Ikke oplyst
Ikke oplyst
12,6
10,7
10,3
Vietnam (stikprøve)
Ikke oplyst
Ikke oplyst
11,4
10,8
10,6
2. DUMPINGIMPORT FRA KINA OG VIETNAM I UNDERSØGELSESPERIODEN
2.1. Den normale værdi
2.1.1. Referenceland
(68)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, skal den normale værdi i tilfælde af import fra lande uden markedsøkonomi og - i det omfang, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling - lande som anført i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi.
(69)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den igen påtænkte at anvende Brasilien som hensigtsmæssigt referenceland, hvilket også var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, med henblik på at fastsætte den normale værdi. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(70)
Der blev modtaget bemærkninger fra flere kategorier af interesserede parter, nemlig de samarbejdsvillige eksporterende producenter, deres repræsentative sammenslutninger, de nationale myndigheder i de pågældende lande samt repræsentanter for importørerne, der påstod, at Thailand, Indien eller Indonesien ville være et mere egnet referenceland end Brasilien. Kommissionen undersøgte disse forslag ud fra de kriterier, der anvendes ved valg af et referenceland.
(71)
I den sammenhæng fastslog Kommissionen, at markedsstørrelsen for læderfodtøj i undersøgelsesperioden kunne anslås til 189 mio. par for Brasilien, 800 mio. par for Indien, 109 mio. par for Indonesien og kun 6 mio. par for Thailand. Da markedet i Thailand var meget lille og der forelå andre muligheder, undersøgte Kommissionen ikke yderligere Thailand som et potentielt referenceland.
(72)
Derefter søgte Kommissionen samarbejde fra fodtøjsproducenterne i Brasilien, Indien og Indonesien efter parternes anmodning. Der blev sendt spørgeskemaer til virksomhederne i de tre lande, og Kommissionen modtog anvendelige besvarelser fra fem producenter i Brasilien, 1 i Indien og fem i Indonesien.
(73)
Kommissionen undersøgte repræsentativiteten af de virksomheder, som havde besvaret spørgeskemaet, for så vidt angår deres hjemmemarkedssalg.
(74)
I Brasilien havde de tre undersøgte virksomheder et hjemmemarkedssalg af den samme vare i undersøgelsesperioden svarende til ca. 17 % af den kinesiske eksport og ca. 19 % af den vietnamesiske eksport i stikprøven.
(75)
I Indien gav kun en virksomhed sig til kende og oplyste om et hjemmemarkedssalg af den samme vare i undersøgelsesperioden svarende til ca. 5 % af den kinesiske eksport og ca. 6 % af den vietnamesiske eksport i stikprøven.
(76)
I Indonesien havde de fem samarbejdsvillige virksomheder et hjemmemarkedssalg af den samme vare svarende til ca. 2 % af den kinesiske eksport og ca. 2 % af den vietnamesiske eksport i stikprøven.
(77)
Brasilien havde således de mest repræsentative salgsmængder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(78)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvor mange typer fodtøj, der blev solgt på hjemmemarkedet i de tre pågældende lande, i forhold til de typer, der eksporteres fra Kina og Vietnam.
(79)
De samarbejdsvillige brasilianske og indonesiske producenters hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden omfattede et bredt varesortiment, som matchede et betydeligt antal af de varekontrolnumre, der eksporteres fra Kina og Vietnam. For Indien oplyste den eneste samarbejdsvillige producent om hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden, som kun matchede 1 af de varekontrolnumre, som eksporteres fra Kina og Vietnam.
(80)
Ifølge de data, som Kommissionen har indhentet, har alle de tre undersøgte lande et betydeligt antal producenter, hvilket sikrer et højt konkurrenceniveau mellem hjemlige erhvervsdrivende på de respektive markeder. I Brasilien er der ca. 7 800 producenter af læderfodtøj, hvoraf 1 500 kan anses for at have en tilstrækkelig størrelse i forhold til de kinesiske/vietnamesiske virksomheder. I Indien er der ca. 3 000 producenter. I Indonesien anslås antallet af producenter til 212. De tre lande har en væsentlig eksport (anslået til ca. 64 mio. par for Brasilien, 67 mio. par for Indien og 27 mio. par for Indonesien). Det blev konstateret, at Brasilien havde det største forbrug af lædersko pr. indbygger på hjemmemarkedet (1) i forhold til Indien (0,7) og Indonesien (0,5).
(81)
Importen til de tre undersøgte lande udgjorde i undersøgelsesperioden en markedsandel på ca. 2 % i Brasilien, ca. 1 % i Indien og ca. 1,5 % i Indonesien.
(82)
Ud fra ovenstående konstaterede Kommissionen, at Brasilien var det mest egnede valg til referenceland. Det blev navnlig konstateret, at Brasilien havde den mest repræsentative salgsmængde af fodtøj med overdel af læder på hjemmemarkedet. Desuden producerer de samarbejdsvillige brasilianske virksomheder et bredt varesortiment, som i store træk matcher de kinesiske og vietnamesiske virksomheders. De samarbejdsvillige producenter i Indonesien, som også havde et bredt varesortiment, havde meget lavere hjemmemarkedssalg, mens salget på hjemmemarkedet i Indien var af meget begrænset omfang, selv om der var tale om betydelige mængder.
(83)
En række parter påstod, at Brasilien ikke burde anvendes som referenceland, da det udelukkende er specialiseret i damefodtøj. De påstod, at dette fremgik af spørgeskemabesvarelserne fra de samarbejdsvillige brasilianske virksomheder og af den kendsgerning, at Brasilien hovedsagelig eksporterer damesko.
(84)
Det fremgik dog af undersøgelsen, at mere end halvdelen af det samlede hjemmemarkedssalg, som blev oplyst af de samarbejdsvillige brasilianske virksomheder, var herreskotyper. Under kontrolbesøgene hos de brasilianske producenter konstaterede Kommissionen, at den største virksomhed overvejende solgte herrefodtøj på hjemmemarkedet, mens de to mindre virksomheder faktisk var mere specialiserede i damefodtøj. Hjemmemarkedssalget foregik således i tilstrækkelige mængder for både dame- og herrefodtøj. Hvad angår påstanden om, at Brasilien overvejende eksporterer damefodtøj, er det Kommissionens opfattelse, at et lands eksportmønster ikke nødvendigvis behøver at svare til salgsmønstret på hjemmemarkedet.
(85)
Visse parter indvendte, at spørgeskemabesvarelserne viste, at Brasilien er specialiseret i sandaler, som derfor ikke kan sammenlignes med de typer fodtøj, der eksporteres fra Kina og Vietnam, som dækker et bredt sortiment. Kommissionens undersøgelse bekræftede ikke denne påstand, men viste, at de brasilianske producenter solgte et bredt sortiment af fodtøjstyper, som omskrevet viser, at over 50 % af varekontrolnumrene svarer til de modeller, der eksporteres af de kinesiske og vietnamesiske virksomheder i stikprøverne.
(86)
Enkelte parter påstod, at Brasilien ikke kunne anvendes som referenceland for børnefodtøj, da det kun har en lille produktion af denne type sko. Kommissionen bemærker, at det ikke er usædvanligt for et referenceland ikke at producere alle undertyper af den samme vare. Dette forhindrer dog ikke, at der kan foretages en rimelig sammenligning af den normale værdi med relevante justeringer for denne type. Ingen af de samarbejdsvillige brasilianske producenter fremstiller børnefodtøj, og derfor blev den normale værdi for denne type beregnet, som i den oprindelige undersøgelse, med en relevant justering af den normale værdi for voksensko. Det konkluderes derfor, at Brasilien kan anvendes som referenceland for alle typer læderfodtøj, inkl. børnesko.
(87)
Visse parter påstod, at fodtøj produceret i Brasilien anvender læder af meget høj kvalitet og at priserne derfor er højere end de kinesiske og vietnamesiske. Det skulle derfor ikke være sammenligneligt med fodtøj fra de to lande, der er genstand for undersøgelsen. Andre interesserede parter påstod derimod, at de brasilianske priser skulle justeres, da læderet til brasiliansk fodtøj var af lavere kvalitet end det læder, der anvendes i Kina og Vietnam. Kommissionen undersøgte disse påstande og konstaterede, at der ikke var nogen forskelle i pris og kvalitet for det læder, der anvendes til produktionen af fodtøj i Brasilien, og det fodtøj, der produceres i Kina og Vietnam. Det erindres i den forbindelse, at der i den oprindelige undersøgelse blev foretaget en justering af den normale værdi, idet det læder, som anvendtes af producenterne i referencelandet Brasilien, var af lavere kvalitet og blev solgt til lavere priser end det læder, der anvendtes af eksportlandenes producenter i stikprøven. I den nuværende undersøgelse adskiller producenterne i Brasilien (og de fleste producenter i eksportlandene) sig fra de samarbejdsvillige virksomheder i den oprindelige undersøgelse. Den anderledes sammensætning af virksomhederne resulterede derfor i andre omkostninger til indkøb af læder.
(88)
Enkelte parter påstod, at de brasilianske og vietnamesiske varer ikke kan sammenlignes, idet Brasilien eksporterer fodtøj i det dyrere segment, mens Vietnam eksporterer lavprisvarer, men parterne indsendte ingen dokumentation for denne påstand. Kommissionen bemærker, at de vietnamesiske varer under alle omstændigheder skal sammenlignes med de varer, der sælges på det brasilianske hjemmemarked og ikke med brasilianske eksportvarer. Kommissionen fandt ingen beviser for, at fodtøj med oprindelse i Vietnam og fodtøj, som sælges i Brasilien, var begrænset til et særligt markedssegment.
(89)
En række parter påstod, at Brasilien havde hævet sine toldsatser på fodtøj fra 20 % til 35 % fra januar 2008, og påstod, at Brasilien dermed var et meget beskyttet marked med begrænset konkurrence. De påstod desuden, at markedsandelen for import på det brasilianske marked var for lav, hvad angår forbruget. Kommissionen undersøgte disse påstande. Det blev konstateret, at Brasilien ganske rigtigt havde hævet sine toldsatser fra 20 % til 35 % i begyndelsen af 2008, altså midtvejs i undersøgelsesperioden. Kommissionen konstaterede dog samtidig, at værdien af den brasilianske valuta steg betydeligt i forhold til dollaren i løbet af undersøgelsesperioden og navnlig efter, at Brasilien forhøjede toldsatserne. Mere præcist blev værdien af den brasilianske real styrket med op til 19 % (altså en større stigning end stigningen i toldsatserne) i forhold til begyndelsen af undersøgelsesperioden. Stigningen i den brasilianske valutas værdi over for den amerikanske doller modvirkede således i vidt omfang virkningen af stigningen i toldsatserne på importpriser. Kommissionen fandt derudover ingen beviser for, at stigningen i tolden blev afspejlet i en væsentlig stigning i hjemmemarkedspriserne eller, at den hindrede importen af varer. Kommissionen konstaterede faktisk, at importen af lædersko til Brasilien i første halvdel af 2008 (altså efter stigningen i toldsatserne) steg betydeligt i forhold til første halvdel af 2007 til trods for stigningen i toldsatserne. Der var således ingen reel virkning af de øgede toldsatser på det brasilianske marked.
(90)
Enkelte parter påstod, at Brasilien ikke er et åbent marked for fodtøj, idet importen af fodtøj til Brasilien er hæmmet af en ikke-automatisk licensordning. Kommissionen konstaterede, at Brasilien anvender en ikke-automatisk licensordning for import af fodtøj, men bemærker dog, at dette tilsyneladende ikke har udgjort en hindring for importen, jf. ovenstående stigning i importmængden. Kommissionen konstaterede desuden, at Indonesien ligeledes anvender en ikke-automatisk licensordning for import af fodtøj. Kommissionen bemærker, at en ikke-automatisk importlicensordning er en gængs praksis inden for WTO. Kommissionen konkluderer derfor, at der ikke er nogen grund til at anse den ikke-automatiske importlicensordning i Brasilien for at være en importrestriktion, som kunne føre til den konklusion, at Brasilien ikke er et åbent marked.
(91)
Enkelte parter påstod, at den betydelige stigning i værdien af den brasilianske real i de senere år påvirkede Brasiliens konkurrenceevne i negativ retning, eller at et fald i valutaen på 25 % siden undersøgelsesperioden påvirkede Brasiliens internationale konkurrenceevne negativt. Disse påstande var ikke underbygget af dokumentation, men udviklingen efter undersøgelsesperioden kan under alle omstændigheder ikke betragtes som relevant i valget af referenceland.
(92)
Ud fra ovenstående fandt Kommissionen ingen beviser for, at de overordnede konkurrencevilkår på det brasilianske marked havde ændret sig i en sådan grad siden den oprindelige undersøgelse, at det ville gøre Brasilien uegnet som referenceland.
(93)
Adskillige parter påstod, at Indien eller Indonesien er mere egnede valg til referenceland, idet Brasilien ikke kan sammenlignes med Kina og Vietnam, hvad angår den økonomiske udvikling, eller bruttonationalprodukt pr. indbygger.
(94)
Det skal bemærkes, at et land uden markedsøkonomi eller en overgangsøkonomi pr. definition ikke har de samme økonomiske forhold som et land med markedsøkonomi. Det er ikke usædvanligt, at der er en sådan forskel i den økonomiske udvikling mellem et referenceland og et land uden markedsøkonomi eller en overgangsøkonomi. Dette gælder ligeledes forskellen i indkomst pr. indbygger, som også er en indikator for økonomisk udvikling. Dette afskærer dog ikke Brasilien fra at blive valgt som referenceland, så længe det skønnes mest egnet på baggrund af de øvrige faktorer, der tages i betragtning.
(95)
Adskillige interesserede parter fremhævede, at arbejdskraftomkostningerne er højere i Brasilien end i Kina og Vietnam, at arbejdskraftomkostningerne i Indien, Indonesien og Thailand er mere sammenlignelige, og at disse lande derfor ville være mere egnede som referencelande. Det blev påstået, at arbejdskraftomkostningerne i Brasilien, på grund af højere lønninger, udgør mellem 50 og 70 % af produktionsomkostningerne i modsætning til 30 % i Kina.
(96)
Et land på et andet økonomisk udviklingstrin kan faktisk i den forbindelse vælges som referenceland for et land uden markedsøkonomi eller en overgangsøkonomi. På samme vis kan arbejdskraftomkostninger, som er en indikator for et lands økonomiske udviklingstrin, ikke i sig selv betragtes som et relevant kriterium. Hvad angår arbejdskraftomkostningernes andel af de samlede produktionsomkostninger, fastslog Kommissionen under alle omstændigheder under kontrolbesøget, at arbejdskraftomkostningerne i Brasilien udgør under 40 % af de samlede produktionsomkostninger og ligger derfor meget tættere på det relevante niveau i Kina, end det blev påstået.
(97)
En række parter påstod desuden, at Brasilien ikke er et egnet land til fastsættelse af den normale værdi, idet de brasilianske virksomheder afholder en række omkostninger til design og forskning og udvikling, som i Kinas og Vietnams tilfælde afholdes af kunderne i udlandet. Kommissionen konstaterede, at denne forskel i omkostningsstruktur kunne var sandsynlig, idet eksportører i de pågældende lande solgte den pågældende vare til tidligere EU-producenter, som stadig afholder omkostninger til de ovennævnte komponenter af produktionsomkostningerne og sælger varen under deres eget varemærke. Dette er dog ikke en grund til at afvise Brasilien som et egnet referenceland, da der kan justeres for sådanne omkostninger ved fastsættelsen af den normale værdi (jf. betragtning 118 ff.).
(98)
Visse parter påstod, at priserne ab fabrik i Brasilien omfatter markedsføringsomkostninger, særlige afgifter samt kredit- og leveringsomkostninger, og at dette ikke er tilfældet i Kina og Vietnam. Desuden var generalomkostningerne i Brasilien angiveligt højere på grund af de brasilianske virksomheders mindre størrelse. Kommissionen vurderede også i dette tilfælde, at dette ikke er en grund til at afvise Brasilien som et egnet referenceland, da der kan justeres for sådanne omkostninger ved beregningen af den normale værdi (jf. betragtning 118 ff.).
(99)
En række parter påstod, at de asiatiske lande har bedre adgang til råmaterialer og navnlig læder end Brasilien. Kommissionen undersøgte den fremsendte dokumentation. Det fremgik ganske rigtigt heraf, at læderproduktionen er steget hurtigere i Asien, men dette skal ses i lyset af stigningen i den asiatiske produktion af lædervarer. Landene i Latinamerika tegner sig for lidt over 15 % af produktionen af lædersko på verdensplan og tæt ved 15 % af produktionen af rålæder på verdensplan. De asiatiske lande tegner sig for over 50 % af produktionen af lædersko på verdensplan men mindre end 40 % af produktionen af rålæder på verdensplan. Det kan derfor konkluderes, at de latinamerikanske lande - til trods for forskellene i absolutte tal for læderproduktion - i højere grad er selvforsynende end de asiatiske lande og derfor har lettere adgang til rålæder.
(100)
En række interesserede parter påstod, at Brasilien ikke er et egnet referenceland, idet brasiliansk fodtøj ikke er en erstatning for kinesisk og vietnamesisk fodtøj, da importen til Unionen af fodtøj fra Brasilien efter Unionens indførelse af antidumpingtold ikke steg, mens importen fra Indien og Indonesien steg. Importen til Unionen af fodtøj fra Indien og Indonesien steg ganske rigtigt efter indførelsen af antidumpingtolden. Kommissionen bemærker dog, at de erhvervsdrivende stadig frit kan vælge deres leverandører, og at de i dette tilfælde fortrinsvis har købt deres varer fra nabolandene og ikke fra Kina og Vietnam, hvilket også fremgik senere af skadesanalysen. Dette gør ikke Brasilien uegnet som referenceland. Desuden anvendes et referenceland til at fastsætte den normale værdi. Det er i den forbindelse ikke afgørende, om referencelandet eksporterer til Unionen eller ej. Påstanden blev derfor afvist.
(101)
Visse parter påstod, at Brasiliens marked ikke kan sammenlignes med det vietnamesiske, idet de vietnamesiske virksomheder er mere eksportorienterede, mens de brasilianske hovedsagelig sælger på hjemmemarkedet. Kommissionen kan ikke godtage denne påstand. Vietnam er afgjort mere eksportorienteret end Brasilien, men det står dog ikke klart, hvordan dette skulle kunne påvirke beregningen af den normale værdi i Brasilien, som pr. definition vedrører de brasilianske produktionsomkostninger og hjemmemarkedssalget.
(102)
En række parter påstod, at de brasilianske eksportpriser er lavere end hjemmemarkedspriserne. Enkelte af parterne mente, at dette viser, at eksportpriserne burde anvendes til fastsættelsen af den normale værdi i stedet for hjemmemarkedspriserne. Andre parter påstod, at dette beviser, at de brasilianske eksportører foretager dumping, og påstod, at Brasilien derfor skulle være uegnet som referenceland. Kommissionen bemærker for det første, at eksportpriserne ikke er relevante i dette tilfælde, da der foreligger tilstrækkeligt repræsentative og rentable hjemmemarkedspriser. Dernæst er påstanden om, at de brasilianske eksportpriser angiveligt er dumpede, ikke begrundet og kan under alle omstændigheder hverken be- eller afkræftes uden en grundig undersøgelse af dette spørgsmål.
(103)
Visse interesserede parter påstod, at Brasilien er uegnet som referenceland, idet de brasilianske producenter modtager eksportstøtte fra den brasilianske stat. Kommissionen bemærker først, at denne form for støtte hovedsagelig påvirker eksportpriserne, som jf. ovenfor ikke er relevante for denne undersøgelse. Kommissionen undersøgte dog den dokumentation, som parterne havde indsendt, og konstaterede, at den omtalte støtte var programmer for eksportfremme i stil med programmer i mange andre lande, som har til formål at gøre varerne bedre kendte i udlandet ved hjælp af reklamekampagner og deltagelse i internationale handelsmesser. Kommissionen fandt ingen antydning af, at den brasilianske ordning til eksportfremme var til fordel for salget af sko på hjemmemarkedet.
(104)
En række parter påstod, at Brasilien havde indledt en antidumpingundersøgelse vedrørende fodtøj fra Kina, hvor Italien blev anvendt som referenceland, og påstod, at italienske og brasilianske virksomheder havde aftalt at udnytte dumpingresultaterne i Unionens undersøgelse bedst muligt. Disse påstande var dog ikke begrundede, og parterne fremlagde ingen yderligere beviser herfor. Kommissionen afviser derfor denne påstand.
(105)
Ud fra ovenstående blev det konkluderet, at Brasilien var det mest egnede referenceland.
(106)
En lang række interesserede parter påstod, at valget af Brasilien som referenceland var afgørende for en konklusion om dumping, og at der ikke ville kunne konstateres dumping, hvis et af de andre lande blev valgt. Kommissionen undersøgte derfor, hvilket resultat, man ville være kommet frem til, hvis Indonesien var blevet valgt. Indonesien var ganske vist ikke det bedste, men det eneste anvendelige alternativ til Brasilien, jf. ovenfor.
(107)
Resultaterne af denne undersøgelse fremgår af det relevante afsnit nedenfor og bekræftede, at valget af referenceland i dette tilfælde - mellem de anvendelige alternativer - ikke var afgørende for resultaterne af dumpingberegningerne.
(108)
Brasilien blev derfor valgt som referenceland.
2.1.2. Fastlæggelse af den normale værdi i referencelandet
(109)
Efter valget af Brasilien som referenceland blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der blev bekræftet hos de samarbejdsvillige brasilianske producenter.
(110)
Producenternes salg på hjemmemarkedet blev vurderet til at være repræsentativt sammenlignet med mængden af varer, som de eksporterende producenter i Kina og Vietnam eksporterede til Fællesskabet. Det blev også undersøgt, om hjemmemarkedssalget kunne anses for at have fundet sted i normal handel, ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder. Undersøgelsen viste, at deres salg til en pris, som svarede til eller lå over enhedsomkostningerne, udgjorde mere end 80 % af den enkelte producents samlede salgsmængde. Den normale værdi blev derfor baseret på de faktiske hjemmemarkedspriser, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner af den pågældende varetype på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, uanset om disse salg havde været fortjenstgivende eller ej.
2.1.3. Normal værdi for Golden Step
(111)
Hvad angår Golden Step, blev den normale værdi fastsat på grundlag af virksomhedens egne oplysninger om hjemmemarkedssalg og produktionsomkostninger. Disse oplysninger blev efterprøvet ved kontrolbesøg hos den pågældende virksomhed.
(112)
Kommissionen konkluderede indledningsvist, at Golden Step ikke solgte varer på hjemmemarkedet i løbet af undersøgelsesperioden. Derfor kunne den normale værdi ikke fastslås på grundlag af virksomhedens hjemmemarkedspriser som krævet i grundforordningens artikel 2, stk. 1, første afsnit. Derfor måtte man anvende en anden metode.
(113)
Eftersom der ikke kunne anvendes hjemmemarkedspriser til at fastsætte en normal værdi, måtte man beregne en konstrueret normal værdi på grundlag af omkostningerne hos den pågældende producent. Dermed konstruerede man i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3, en normal værdi ved at tillægge fremstillingsomkostningerne ved den eksporterede skomodel, tilpasset, hvor det var nødvendigt, et rimeligt beløb til salg, generelle og administrative omkostninger (»SG&A«) og en rimelig overskudsmargen.
(114)
I den forbindelse kunne SG&A-omkostningerne ikke fastlægges i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra a), ud fra de faktiske beløb, der er fastlagt for andre eksporterende producenter i det pågældende land, da ingen andre eksporterende producenter fra Kina var indrømmet markedsøkonomisk behandling. Desuden havde Golden Step intet hjemmemarkedssalg af den samme generelle kategori af varer i det pågældende land, og derfor kunne SG&A-omkostningerne ikke fastlægges i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra b). Derfor blev SG&A-omkostningerne samt fortjeneste fastsat på grundlag af en rimelig metode, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c).
(115)
I den forbindelse anslog Kommissionen SG&A-omkostningerne og fortjenesten ved hjælp af tre forskellige scenarier. Først blev salgs-, general- og administrationsomkostningerne og fortjenesten fastsat ved hjælp af oplysningerne fra den oprindelige undersøgelse. Kommissionen anslog desuden salgs-, general- og administrationsomkostningerne og fortjenesten hos de kinesiske eksporterende producenter, der for nylig blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i andre undersøgelser, og som havde hjemmemarkedssalg i normal handel. I et tredje scenario undersøgte Kommissionen oplysningerne om salgs-, general- og administrationsomkostningerne og fortjeneste i referencelandet. Den normale værdi blev derefter anslået som led i disse scenarier.
2.2. Kinesiske og vietnamesiske eksportpriser
(116)
I tilfælde, hvor eksportsalget skete direkte til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales for den pågældende vare.
(117)
I tilfælde, hvor eksportsalget til Unionen skete gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne forhandlere uden for Unionen, blev eksportprisen beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af varens pris, når denne blev solgt til eksport af de pågældende producenter til forhandlere, dvs. en ikke-forretningsmæssigt forbundet køber.
2.3. Sammenligning mellem kinesiske og vietnamesiske eksportpriser og referencelandets normale værdier
(118)
På grundlag af den metode, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse for eksporterede varetyper, der ikke solgtes på det brasilianske hjemmemarked, blev salgspriserne på hjemmemarkedet for de mest sammenlignelige varetyper anvendt ved fastsættelsen af de normale værdier. Priserne blev justeret, hvor det var nødvendigt.
(119)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev navnlig foretaget følgende justeringer:
(120)
Det blev undersøgt, om en justering for forskelle i handelsled, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), var berettiget. I den forbindelse kom det frem, at handelsleddene på hjemmemarkedet og eksportmarkedet var forskellige. Følgelig blev der foretaget justeringer i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d) til i), for at afspejle rabatter til grossister på det brasilianske marked i forhold til salg til detailhandlende, som kun de tre undersøgte brasilianske producenter havde haft.
(121)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem på den ene side det kinesiske og vietnamesiske eksportsalg og på den anden side det brasilianske hjemmemarkedssalg blev der foretaget en justering, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), for at afspejle forskellene i provisioner, som betaltes til uafhængige agenter i Brasilien.
(122)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k), blev der også foretaget en justering for FoU og design for at tage hensyn til de brasilianske producenters omkostninger hertil i modsætning til de kinesiske/vietnamesiske producenter.
(123)
Der blev i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a), også i den tidligere undersøgelse foretaget en justering for kvalitetsforskelle i det læder, der anvendes til fremstilling af fodtøj. Det blev ikke fundet nødvendigt i forbindelse med denne undersøgelse at foretage en sådan justering, da de brasilianske, kinesiske og vietnamesiske eksportører anvender samme kvalitet af læder (jf. betragtning 87).
(124)
Andre justeringer eksempelvis for transport og forsikring, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra e), blev foretaget i de tilfælde, hvor de blev skønnet rimelige, nøjagtige og dokumenterede.
(125)
Visse interesserede parter påstod, at valutakursudsving mellem USD og EUR indvirkede på de konstaterede dumpingmargener og berettigede en justering. Denne påstand måtte afvises. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra j), kan en sådan justering kun foretages, hvis der er konstateret vedvarende bevægelser i vekselkurserne. Når vekselkurserne svinger frit, hvilket er tilfældet for vekselkursen mellem USD/EUR, bevæger de sig regelmæssigt op og ned. I sådanne tilfælde kan der ikke konstateres vedvarende bevægelser, og der kan derfor ikke foretages en sådan justering.
2.4. Fastsættelse af dumping for de undersøgte virksomheder i Kina
2.4.1. Fastsættelse af dumping for Golden Step
(126)
Hvad angår Golden Step, viste sammenligningen af virksomhedens eksportpriser med den normale værdi, jf. betragtning 111 ff., en dumpingmargen på mellem 5 % og 16 %.
2.4.2. Fastsættelse af dumping for virksomheder, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(127)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi pr. varetype og det vejede gennemsnit af eksportpriserne pr. varetype. For alle virksomhederne i stikprøven blev der beregnet en vejet gennemsnitlig dumpingmargen for Kina. Denne dumpingmargen blev anvendt for alle andre eksporterende producenter i Kina.
(128)
Det landsdækkende dumpingniveau for Kina blev fastsat til mellem 35 % og 38 % af cif-prisen, Unionens grænse på grundlag af den beregningsmetode, som blev anvendt for Golden Step, jf. betragtning 115.
(129)
Ud fra konklusionen om valget af referenceland blev der foretaget en dumpingberegning på grundlag af ovenstående metode, med den undtagelse, at de normale værdier for Brasilien blev erstattet af de normale værdier for de samarbejdsvillige indonesiske producenter. Denne beregning resulterede i en dumpingmargen på mellem 19 % og 22 % på grundlag af den beregningsmetode, der blev anvendt for Golden Step.
2.5. Fastsættelse af dumping for de undersøgte virksomheder i Vietnam
(130)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi pr. varetype og det vejede gennemsnit af eksportpriserne pr. varetype. Da ingen af virksomhederne i stikprøven blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der beregnet en vejet gennemsnitlig dumpingmargen for Vietnam. Denne dumpingmargen blev anvendt for alle andre eksporterende producenter i Vietnam.
(131)
Det landsdækkende dumpingniveau for Vietnam blev fastlagt til 43,8 % af cif-prisen, Unionens grænse.
(132)
Som for Kinas vedkommende blev der foretaget en dumpingberegning på grundlag af ovenstående metode, med den undtagelse, at de normale værdier for Brasilien blev erstattet af de normale værdier for de samarbejdsvillige indonesiske producenter. Denne beregning resulterede i en dumpingmargen på 28,4 %.
2.6. Konklusion om fortsat dumping fra de pågældende lande
(133)
Visse interesserede parter påstod, at eksporten fra de pågældende lande faldt i perioden mellem indførelsen af de definitive foranstaltninger i april 2006 og udgangen af undersøgelsesperioden. Det blev påstået, at dette fald afspejlede en nedgang i produktionen og produktionskapaciteten i Kina og Vietnam, som skyldtes indførelsen af de endelige foranstaltninger, en omstilling i produktionen fra Kina og Vietnam til andre lande eller en stigning i deres hjemmemarkedssalg. Det blev desuden påstået, at importpriserne enten var steget eller forblev stabile. Parterne påstod således, at importmængderne og priserne ikke kunne berettige en konklusion om fortsat dumping i betydelige mængder i løbet af undersøgelsesperioden.
(134)
Disse påstande ændrer ikke konklusionen om, at der blev konstateret væsentlige dumpingmargener for undersøgelsesperioden, og at disse margener dækker over betydelige importmængder med store markedsandele i Unionen. Det blev derfor konkluderet, at der fortsat blev foretaget dumping af den pågældende vare med oprindelse i Kina og Vietnam.
3. UDVIKLINGEN I IMPORTEN FRA KINA, HVIS FORANSTALTNINGERNE OPHÆVES
3.1. Generelle bemærkninger
(135)
Det blev undersøgt, hvordan importen fra Kina ville udvikle sig, både hvad angår forventede priser og mængder.
(136)
Indledningsvis blev priserne fastsat for undersøgelsesperioden. Der forelå oplysninger fra besvarelserne af stikprøveskemaerne (fra 58 samarbejdsvillige eksporterende producenter), som indeholdt salgspriser for hjemmemarkedet og priser ved eksport både til EU-markedet og tredjelandsmarkeder. Disse oplysninger blev anvendt, da det blev skønnet, at det var den bedste tilgængelige kilde til prisoplysninger om den pågældende vare med henblik på en sammenligning af prisoplysninger på de forskellige markeder. Det blev vurderet, at disse oplysninger var repræsentative, da de omfattede 22 % af importen til EU-markedet. Priserne ved eksport til Unionen, som var indeholdt i stikprøvebesvarelserne, blev krydstjekket med statistiske oplysninger, som var tilgængelige for Kommissionen, selv om de statistiske oplysninger ikke kunne anvendes til prissammenligninger, da de ikke omfattede det kinesiske hjemmemarkedssalg og eksport til tredjelande.
(137)
Selv om oplysningerne fra Eurostat var en anden pålidelig kilde, gav de ikke mulighed for en sammenligning af priserne på forskellige markeder, jf. betragtning 67.
(138)
Priserne på EU-markedet blev indhentet fra EU-producenternes stikprøveoplysninger. Undersøgelsen viste, at disse gennemsnitspriser kunne sammenlignes med priserne på importeret fodtøj, idet:
-
de vedrørte den samme vare,
-
de befandt sig i samme handelsled,
-
de var underlagt sammenlignelige incoterms,
-
de involverede sammenlignelige mængder.
(139)
Kommissionen undersøgte endvidere virkningen af en række nye forhold, som er opstået efter udløbet af undersøgelsesperioden, da det blev konkluderet, at de var af et omfang, som kunne påvirke muligheden for fortsat dumping. De interesserede parter anmodede også om en sådan analyse.
3.2. Forholdet mellem priserne i Unionen og i Kina
(140)
Stikprøvebesvarelserne viste, at de priser på det kinesiske hjemmemarked, som var blevet fastsat på grundlag af eksportørernes egne data, var lavere end priserne på EU-markedet. Det skal dog bemærkes, at tallene for alle de virksomheder, som ikke indgik i stikprøven (herunder data om eventuelt hjemmemarkedssalg), ikke kunne kontrolleres. Der kunne derfor ikke foretages en grundig analyse af hjemmemarkedspriserne i Kina. Det blev desuden ikke vurderet nødvendigt i lyset af den generelle konklusion om fortsat dumping.
3.3. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og prisniveauet i Unionen
(141)
Stikprøvebesvarelserne viste, at de priser, som de kinesiske samarbejdsvillige virksomheder opnåede på de største tredjelandsmarkeder, var lavere end priserne på EU-markedet. Dette indikerede igen, at de kinesiske producenter kunne eksportere større mængder til Unionen. Hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, vil det derfor være mere rentabilitet for de kinesiske eksporterende producenter at omdirigere deres eksport til Unionen. Oplysningerne om de priser, som de kinesiske virksomheder opnåede på de største tredjelandsmarkeder, kunne dog ikke kontrolleres, og der blev således ikke foretaget yderligere analyser.
(142)
Visse interesserede parter påstod, at andre markeder var blevet mere attraktive end EU-markedet. En part indsendte en analyse af de kinesiske toldstatistikker som dokumentation for påstanden. Kommissionens analyse viste dog, at EU-markedet stadig er det mest attraktive marked, udover det amerikanske marked, for de kinesiske eksportører. Eksporten steg nemlig i den periode, som er dækket i partens analyse (nemlig 2005 til 2008). Hvis foranstaltningerne ophæves, bliver EU-markedet endnu mere attraktivt, og mængderne vil derfor sandsynligvis stige.
3.4. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne i Kina
(143)
Stikprøvebesvarelserne fra de 58 samarbejdsvillige virksomheder viste, at deres priser ved eksport til de største tredjelandsmarkeder er lavere end de priser, virksomhederne opnår på hjemmemarkedet. Disse data kunne dog ikke kontrolleres, og der blev derfor ikke foretaget yderligere analyser.
(144)
Desuden viste prisniveauet ved eksport til tredjelande sammenlignet med den normale værdi for Brasilien, at disse eksportpriser generelt er væsentligt lavere. Af de årsager, der er forklaret i betragtning 140, kunne disse data dog ikke kontrolleres, og der blev derfor ikke foretaget yderligere analyser.
(145)
Det kan altså konkluderes, at de foreliggende data viste en sandsynlighed for fortsat dumping.
3.5. Uudnyttet kapacitet og lagerbeholdninger
(146)
Samtlige kinesiske virksomheder i stikprøven opererede med et produktionssystem efter ordre og havde derfor kun færdige varer på lager, som afventede forsendelse. Der anvendes et produktionssystem efter ordre, idet fodtøjssektoren skal tilpasse sig skiftende mode hver sæson ud fra kundernes ordrer og ikke kan sælge fra lager. Virksomhederne har således ikke reelle lagerbeholdninger, og derfor kunne dette aspekt ikke betragtes som en hensigtsmæssig indikator for analysen af sandsynligheden for fortsat dumping.
(147)
Undersøgelsen viste, at den uudnyttede kapacitet hos alle de 58 samarbejdsvillige kinesiske virksomheder udgjorde ca. 9 % af deres samlede kapacitet til produktion af fodtøj. Denne andel svarer til 14,5 mio. par for de 58 samarbejdsvillige virksomheder eller 65 mio. par for samtlige eksporterende producenter. Sidstnævnte andel svarer til ca. 10 % af det samlede EU-forbrug (jf. tabel 3).
(148)
Den sandsynlige anvendelse af denne uudnyttede kapacitet blev analyseret. På grundlag af de tidligere nævnte forskelle mellem prisniveauerne i Unionen, på det kinesiske hjemmemarked og i tredjelandene har de kinesiske virksomheder sandsynligvis et incitament til at anvende den uudnyttede kapacitet til eksport til Unionen. En anden faktor, der gør EU-markedet mere attraktivt for de kinesiske eksportører, er størrelsen.
(149)
Det skal desuden påpeges, at de nuværende produktionsanlæg kan anvendes til produktion af andre former for fodtøj, f.eks. STAF-fodtøj og sko med overdel af tekstil, samt til produktion af den pågældende vare. Virksomhederne i stikprøven og de andre samarbejdsvillige virksomheder i Kina producerede store mængder fodtøj, som ikke indgår i den pågældende vare. Den nuværende opdeling mellem produktion af den pågældende vare og andet fodtøj afhænger af kundernes krav og af EU-importørernes ordrer og indkøbsstrategier. Hvis foranstaltningerne ophæves, vil EU-importørerne givet ændre deres indkøbsstrategier og bestille en større del af den pågældende vare hos de kinesiske eksportører. Dette kunne medføre en stigning i mængden af den pågældende vare, der eksporteres til EU.
3.6. Omgåelses- og overvæltningspraksis
(150)
De gældende foranstaltninger, der omfatter Kina, blev omgået ved forsendelse fra Macao SAR, jf. forordning (EF) nr. 388/2008. Foranstaltningerne blev efterfølgende udvidet til også at omfatte forsendelse af den pågældende vare samlet i og sendt fra Macao SAR. Denne omgåelsespraksis var bevis for, at EU-markedet er attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter.
3.7. Konklusion
(151)
Undersøgelsen viste, at der vil være sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves. Denne konklusion er baseret på EU-markedets tiltrækningskraft i form af mængder og på prissammenligninger mellem markederne i EU, Kina og tredjelande.
(152)
Desuden er en række faktorer såsom de relative prisniveauer, uudnyttet kapacitet, omgåelsespraksis og muligheden for at omstille produktion af andre former for fodtøj til produktion af den pågældende vare bevis for, at der sandsynligvis vil ske en stigning i importmængderne, hvis foranstaltningerne ophæves. Andre faktorer såsom den verdensomspændende økonomiske krise og tendensen til at udflytte produktionen til andre lande vil uundgåeligt nedbringe mængderne af importerede sko i et vist omfang. Disse faktorer er genstand for en yderligere analyse i afsnit 5 (Udvikling efter undersøgelsesperioden) nedenfor.
(153)
Det konkluderes, at der fortsat vil importeres fodtøj fra Kina i store mængder, og at disse mængder vil blive solgt til lave dumpingpriser, og at der derfor er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltninger får lov at udløbe.
4. UDVIKLING I IMPORTEN FRA VIETNAM, HVIS FORANSTALTNINGERNE OPHÆVES
4.1. Almindelige oplysninger
(154)
Det blev undersøgt, hvordan importen fra Vietnam ville udvikle sig, både hvad angår forventede priser og mængder.
(155)
Indledningsvis blev priserne fastsat for undersøgelsesperioden. Der forelå oplysninger fra besvarelserne af stikprøveskemaerne (fra 51 samarbejdsvillige eksporterende producenter fra Vietnam), som indeholdt salgspriser for hjemmemarkedet og priser ved eksport både til EU-markedet og tredjelandsmarkeder. Disse oplysninger blev anvendt, da det blev skønnet, at det var den bedste kilde til prisoplysninger om den pågældende vare med henblik på en sammenligning af prisoplysninger på de forskellige markeder. Det blev vurderet, at oplysningerne var repræsentative, da de omfattede 82 % af importen til EU-markedet. De salgspriser i Unionen, som var oplyst i stikprøvebesvarelserne, blev krydstjekket med de statistiske oplysninger, som Kommissionen havde til rådighed (Taric-data). De statistiske oplysninger kunne dog ikke anvendes til prissammenligninger, da de ikke omfattede Vietnams hjemmemarkedssalg og eksport til tredjelande.
(156)
Selv om oplysningerne fra Eurostat var en anden pålidelig kilde, gav de ikke mulighed for en sammenligning af priserne på forskellige markeder, jf. betragtning 67.
(157)
Priserne på EU-markedet blev indhentet fra EU-producenternes stikprøveoplysninger. Undersøgelsen viste, at disse gennemsnitspriser kunne sammenlignes med priserne på importeret fodtøj, idet:
-
de vedrørte de samme varer,
-
de befandt sig i samme handelsled,
-
de var underlagt sammenlignelige incoterms,
-
de involverede sammenlignelige mængder.
4.2. Forholdet mellem priserne i Unionen og i Vietnam
(158)
Stikprøvebesvarelserne viste, at de priser på det vietnamesiske hjemmemarked, som var blevet fastsat på grundlag af eksportørernes egne data, var lavere end priserne på EU-markedet. Det skal dog bemærkes, at tallene for alle de virksomheder, som ikke indgik i stikprøven (herunder data om eventuelt hjemmemarkedssalg), ikke kunne kontrolleres. Der kunne derfor ikke foretages en grundig analyse af hjemmemarkedspriserne i Vietnam. Det blev desuden ikke vurderet nødvendigt i lyset af den generelle konklusion om fortsat dumping, som det er tilfældet for Kina.
4.3. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og prisniveauet i Unionen
(159)
Ifølge oplysninger fra Vietnams statistiske kontor og toldmyndighed (kalenderåret 2008) blev ca. 50 % af den vietnamesiske eksport af fodtøj sendt til EU-markedet. Stikprøveoplysningerne viser desuden, at de samarbejdsvillige eksportører også solgte store mængder fodtøj på tredjelandsmarkeder i løbet af undersøgelsesperioden.
(160)
Stikprøvebesvarelserne viste, at de priser, som de vietnamesiske samarbejdsvillige virksomheder opnåede på de største tredjelandsmarkeder, var lavere end priserne på EU-markedet. Dette indikerede igen, at de vietnamesiske producenter kunne eksportere større mængder til Unionen.
4.4. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne i Vietnam
(161)
Da de eksporterende producenter kun solgte meget små mængder på de vietnamesiske hjemmemarked, kunne der ikke drages nogen anvendelige konklusioner ud fra denne sammenligning.
4.5. Uudnyttet kapacitet og lagerbeholdninger
(162)
Samtlige vietnamesiske virksomheder i stikprøven opererede med et produktionssystem efter ordre og havde derfor kun færdige varer på lager, som afventede forsendelse. Der anvendes et produktionssystem efter ordre, idet fodtøjssektoren skal tilpasse sig skiftende mode hver sæson ud fra kundernes ordrer og ikke kan sælge fra lager. Det konkluderes derfor, at lagrenes størrelse ikke er den bedste indikator i dette tilfælde.
(163)
Undersøgelsen viste, at den uudnyttede kapacitet hos alle de 51 samarbejdsvillige vietnamesiske virksomheder udgjorde ca. 17 % af deres samlede kapacitet til produktion af fodtøj. Denne andel svarer til 34 mio. par for de 51 samarbejdsvillige virksomheder eller 42 mio. par for samtlige eksporterende producenter. Sidstnævnte andel svarer til ca. 6 % af det samlede EU-forbrug (jf. tabel 3).
(164)
Den sandsynlige anvendelse af denne uudnyttede kapacitet blev analyseret. På grundlag af de tidligere nævnte forskelle mellem prisniveauerne i Unionen og i tredjelandene har de vietnamesiske virksomheder sandsynligvis et incitament til at anvende den uudnyttede kapacitet til eksport til Unionen. Denne konklusion understøttes af, at EU-markedet er attraktivt på grund af sin størrelse.
(165)
Det skal desuden påpeges, at de nuværende produktionsanlæg kan anvendes til produktion af andre former for fodtøj, f.eks. STAF-fodtøj og sko med overdel af tekstil, samt til produktion af den pågældende vare. Virksomhederne i stikprøven og de andre samarbejdsvillige virksomheder i Vietnam producerede store mængder fodtøj, som ikke indgår i den pågældende vare. Den nuværende opdeling mellem produktion af den pågældende vare og andet fodtøj afhænger af kundernes krav og af EU-importørernes ordrer og indkøbsstrategier. Hvis foranstaltningerne ophæves, vil EU-importørerne givet ændre deres indkøbsstrategier og bestille en større del af den pågældende vare hos de vietnamesiske producenter. Dette kunne medføre en stigning i mængden af den pågældende vare, der eksporteres til Unionen.
4.6. Konklusion
(166)
Udover den fortsatte omfattende dumping viste undersøgelsen, at der vil være sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves. Denne konklusion bygger på det forhold, at EU-markedet er attraktivt på grund af sin størrelse og sit prisniveau.
(167)
Desuden er en række faktorer såsom de relative prisniveauer, uudnyttet kapacitet og muligheden for at omstille produktion af andre former for fodtøj til produktion af den pågældende vare bevis for, at der sandsynligvis vil ske en stigning i importmængderne, hvis foranstaltningerne ophæves. Andre faktorer såsom den verdensomspændende økonomiske krise og tendensen til at udflytte produktionen til andre lande vil uundgåeligt nedbringe mængderne af importerede sko i et vist omfang. Disse faktorer er genstand for en yderligere analyse i afsnit 5 (Udvikling efter undersøgelsesperioden) nedenfor.
(168)
Det konkluderes, at der fortsat vil importeres fodtøj fra Vietnam til EU-markedet i store mængder, og at disse mængder vil blive solgt til lave dumpingpriser, og at der derfor er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltninger får lov at udløbe.
5. UDVIKLING EFTER UNDERSØGELSESPERIODEN
(169)
Der blev desuden foretaget en analyse af virkningen af udviklingen efter undersøgelsesperioden, både for Kinas og for Vietnams vedkommende, idet det blev vurderet, at de var af et omfang, der kunne påvirke mængden af den pågældende vare, der produceres i de pågældende lande og eksporteres til EU-markedet, og varens pris.
5.1. Den verdensomspændende økonomiske krise
(170)
Krisen startede i andet halvår af 2008 (dvs. efter udløbet af undersøgelsesperioden). Visse parter påstod, at krisen havde en virkning for produktionen og eksporten (inkl. eksporten til Unionen) af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande på grund af det svindende forbrug af fodtøj på det internationale marked og på EU-markedet.
5.2. Udvikling i importmængderne og -priserne efter undersøgelsesperioden
(171)
Det skal indledningsvis bemærkes, at parterne fremsatte modstridende påstande om den sandsynlige virkning af udviklingen efter undersøgelsesperioden for eksportmængderne fra de pågældende lande og for EU-forbruget. Visse parter skønnede, at eksporten fra de pågældende lande kunne falde med op til 25-30 % i 2009 i forhold til undersøgelsesperioden. Andre parter forventede, at importen ville forblive stabil. Eurostats statistik for første halvår 2009 viste ganske rigtigt et fald på 25 % i importmængderne fra Kina og et fald på 28 % i importmængderne fra Vietnam. Hvad angår priserne, viser Eurostats statistikker en stigning på 34 % for importen af den pågældende vare fra Kina og en stigning på 26 % for importen af den pågældende vare fra Vietnam. Som forklaret i betragtning 67 ovenfor kan disse tendenser dog ikke betragtes som repræsentative.
5.3. Ændring af indkøbsstrategi i Unionen fra Kina og Vietnam til andre lande
(172)
Visse parter påstod, at eksporten af den pågældende vare fra de pågældende lande ville falde på grund af en ændring i indkøbsstrategi fra Kina og Vietnam til andre lande som f.eks. Indonesien, Cambodja og Indien. Det blev påstået, at denne omstilling startede efter indførelsen af foranstaltningerne i april 2006, og at den vil fortsætte, hvis foranstaltningerne genindføres efter denne undersøgelse. Der blev også fremført andre årsager til en sådan ændring navnlig de stigende produktionsomkostninger. For Kinas vedkommende skulle de angiveligt skyldes de stigende omkostninger til arbejdskraft, energi og lokale materialer samt miljø- og arbejdsmarkedslovgivningen. En stigning i værdien af den kinesiske valuta RMB blev også nævnt som en mulig årsag til dette skift til andre lande. For Vietnams vedkommende blev det påstået, at der var et skift i indkøbsstrategien til andre lande på grund af de øgede arbejdskraftomkostninger sammen med et tab af GSP-toldfordelen på 3,5 % på importen til Unionen. Derudover blev det påstået, at skiftet i indkøbsstrategier væk fra Kina og Vietnam blev attraktivt på grund af en forbedret konkurrenceevne i fodtøjsproduktionen i de lande, der er den nye indkøbskilde. Det blev desuden påstået, at skiftet blev fremmet af, at mange producenter i de pågældende lande ejes eller kontrolleres af virksomheder i andre dele af Sydøstasien såsom Taiwan og Hongkong og af, at indkøb af fodtøj til EU-markedet kontrolleres af store EU-importører, som har midlerne til hurtigt at købe deres varer andetsteds, når det viser sig nødvendigt.
(173)
Selv om det for Kinas vedkommende stod klart, at visse eksportører havde udflyttet dele af produktionen og eventuelt stadig ville udflytte for at reducere omkostningerne, skete udflytningen sommetider til andre dele af Kina (væk fra kystområderne, som traditionelt var base for fodtøjsproduktionen). En sådan udflytning fører ikke i sig selv til en reduktion af produktionsomkostningerne og eksporten fra Kina.
(174)
Hvad angår Vietnam, er det ikke sandsynligt, at stigningen i toldsatsen på 3,5 % som følge af en GSP-graduering er af et sådant omfang, at det kan medføre en væsentlig udflytning af produktionen. Selv om det ikke kan udelukkes, at denne graduering kan have en vis virkning for eksportmængderne fra Vietnam, er det dog ikke sandsynligt, at den kan påvirke de store EU-importørers valg af indkøbsland væsentligt. Det skal erindres, at der blev importeret væsentlige mængder fra både Vietnam og Kina til Unionen til trods for, at der blev indført en antidumpingtold, der var langt højere end 3,5 %.
(175)
Det konkluderes derfor, at en eventuel udflytning af produktionen ikke vil være af et omfang, der kan ændre importørernes beslutninger om indkøb radikalt.
(176)
Hvad angår importen fra andre lande til Unionen, blev det konstateret, at importen fra visse asiatiske lande steg efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne. Dette ændrer dog ikke det forhold, at den pågældende vare stadig blev importeret fra de to pågældende lande til Unionen i betydelige mængder og til dumpingpriser.
5.4. Udvikling i forbruget på det kinesiske hjemmemarked
(177)
En række parter påstod, at eksporten fra Kina ville falde på grund af et øget forbrug på det kinesiske hjemmemarked, som tilskyndes af de kinesiske myndigheders politik. Ingen af parterne fremlagde dog beviser, der kunne berettige en vurdering af den forventede stigning i forbruget - denne vurdering vanskeliggøres yderligere af den økonomiske krise.
(178)
Det er ikke urimeligt at antage, at Kinas seneste økonomiske vækst vil resultere i en vis stigning - i hvert fald på mellemlang sigt - i forbruget af fodtøj på hjemmemarkedet, men der blev ikke fremlagt bevis for, at denne vækst ville føre til en (yderligere) reduktion af eksporten til Unionen.
5.5. Konklusion
(179)
Den økonomiske krise påvirker importen til Unionen fra de pågældende lande i negativ retning. Det er dog ikke urimeligt at antage, at der på et tidspunkt vil komme en genrejsning, som efterfølgende vil resultere i et øget salg. Selv hvis den højeste prognose på et fald i størrelsesordnen 25-30 % skulle vise sig rigtig i løbet af 2009, vil mængderne fra Kina stadig være på over 80 mio. par med en andel på over 10 % af EU-markedet, og mængderne fra Vietnam vil stadig være på ca. 48 mio. par med en andel på ca. 7 % af EU-markedet.
(180)
Hvad angår EU-importørernes ændrede indkøbsstrategier, blev det konstateret, at udflytningen hidtil ikke har haft en afgørende indflydelse herpå, og intet tyder på, at der i den nærmeste fremtid vil ske en væsentlig ændring i de tendenser, der er observeret hidtil.
(181)
Eksporten fra de pågældende lande til Unionen blev fortsat foretaget til dumpingpriser i undersøgelsesperioden. I lyset af den økonomiske krise og den (forventede) nedgang i efterspørgslen, og da der ikke foreligger oplysninger om importpriserne i perioden efter undersøgelsesperiodens udløb, der beviser det modsatte, synes det ikke urimeligt at forudsige, at eksporten fortsat vil ske til dumpingpriser.
(182)
Ud fra ovenstående konklusioner om både undersøgelsesperioden og udviklingen i tiden herefter konkluderes det, at der er sandsynlighed for fortsat dumping.
D. BEMÆRKNINGER MODTAGET FRA INTERESSEREDE PARTER EFTER FREMLÆGGELSEN AF RESULTATERNE
(183)
Der blev indsendt en række bemærkninger efter fremlæggelsen af resultaterne. Ingen af bemærkningerne var dog af en sådan karakter, at de ændrer konklusionerne. De vigtigste påstande vedrørte følgende punkter.
1. VALG AF REFERENCELAND
(184)
En række parter gentog de bemærkninger, som de havde fremsat i løbet af undersøgelsen vedrørende valget af referenceland. De gentog bl.a., at Brasilien ikke var et egnet valg, da markedet i høj grad er beskyttet af toldsatser og en ikke-automatisk licensordning, bedre socioøkonomisk udvikling end i Kina og Vietnam, en angivelig specialisering i damefodtøj og påstået dumping. Kommissionen havde allerede taget højde for disse påstande og behandlet dem udførligt i fremlæggelse af resultaterne og i denne forordnings betragtning 68-108. Analysen viste tydeligt, at Brasilien var det mest egnede valg som referenceland i denne sag.
2. STIKPRØVENS REPRÆSENTATIVITET
(185)
Visse interesserede parter påstod, at stikprøven af eksportører var mindre repræsentativ end angivet i betragtning 15 og 18, idet dumpingmargenen blev beregnet på grundlag af 4 af de 12 måneder i undersøgelsesperioden. Det skal erindres, at Kommissionen normalt anvender denne beregningsmetode i udløbsundersøgelser, hvor det skal fastslås, om der er fortsat dumping eller sandsynlighed for fornyet dumping. Under kontrolbesøgene blev det sikret, at de 4 måneder var repræsentative for hele 12-måneders perioden. Dette blev gjort ved en sammenligning af omkostninger og priser for de 4 måneder med de resterende 8 måneder. De fire udvalgte måneder var desuden den sidste måned i hvert kvartal og dermed ligeligt fordelt over 12-måneders perioden. Kommissionen kan derfor ikke medgive, at den anvendte metode begrænsede stikprøvens repræsentativitet.
3. TARIFERING AF VARERNE OG SAMMENLIGNELIGHED
(186)
En række interesserede parter påstod, at Kommissionen ved at rette de samarbejdsvillige eksportørers fejltagelser i varekontrolnumrene, jf. betragtning 59, ændrede den metode, der anvendtes i den oprindelige sag. Denne påstand var ubegrundet. Kommissionen rettede netop visse eksportørers varekontrolnumre med henblik på at anvende det varekontrolnummersystem, som blev anvendt i den tidligere sag.
(187)
Det blev af visse interesserede parter påstået, at varekontrolnumrene ikke i tilstrækkelig grad svarede overens og at den anvendte metode med de mest sammenlignelige varetyper var fejlagtig. Denne påstand kan ikke accepteres. Systemet blev allerede anvendt i den oprindelige undersøgelse. I de fremlæggelser af oplysningerne, som blev sendt til parterne i denne undersøgelse, vedlagde Kommissionen sammenligningstabeller, hvori brugen af hvert sammenlignelige varekontrolnummer blev uddybet. Brugen af de mest sammenlignelige varekontrolnumre sikrer en retfærdig sammenligning mellem de brasilianske modeller og de modeller, som sælges af de eksporterende lande. Desuden blev de normale værdier for de sammenlignelige varekontrolnumre justeret, hvor det var nødvendigt. Desuden fremsatte ingen parter bemærkninger om en eventuel unøjagtighed i forbindelse med brugen af de mest sammenlignelige varekontrolnumre.
4. DUMPINGBEREGNING
(188)
En række parter påstod, at beregningen af dumping med Indonesien som referenceland var mangelfuld, da de anvendte data hverken var efterprøvede eller justerede. Kommissionen har undersøgt de data, som blev fremlagt af de indonesiske virksomheder, som flere parter foreslog anvendt. Da der ikke blev fremsat krav om justeringer, fandt Kommissionen det ikke hensigtsmæssigt at foretage justeringer. Det skal under alle omstændigheder erindres, at Indonesien i dette særlige tilfælde udelukkende blev anvendt til at krydstjekke resultaterne baseret på Brasilien.
5. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT DUMPING
(189)
En række parter påstod, at faldet i importmængderne fra Kina og Vietnam mellem 2005 og 2008 (som fortsatte efter undersøgelsesperioden) og stigningen i importpriserne i samme periode tydede på, at der ikke er sandsynlighed for fortsat skadevoldende dumping. Det skal erindres, at importen fra Kina og Vietnam udgjorde en markedsandel på over 28 % af EU-markedet i undersøgelsesperioden, hvilket er en væsentlig markedsandel. Det skal bemærkes, at importmængderne fra Kina og Vietnam i absolutte tal var større i denne undersøgelsesperiode end i den oprindelige undersøgelsesperiode, hvor der allerede blev konstateret skadevoldende dumping. Desuden viste analysen af de kontrollerede oplysninger fra de eksportører, der indgik i stikprøven, at priserne var faldet siden 2006.
(190)
Visse parter påstod, at produktionsomkostningerne i Kina og Vietnam var steget, hvilket begrænsede truslen om konkurrence fra virksomhederne. Det er Kommissionens holdning, at en stigning i omkostningerne ikke nødvendigvis medfører et tab i konkurrenceevne på verdensmarkedet, da Kina og Vietnam ikke er markedsøkonomier. Undersøgelsen viste, at begge lande fortsat havde store markedsandele på EU-markedet og dermed var en trussel.
(191)
Visse parter påstod, at Unionen accepterede, at importen faldt efter undersøgelsesperioden som følge af den økonomiske krise, men ikke som et afgørende punkt for sandsynligheden for fortsat dumping. Dette blev, jf. betragtning 179 til 180, ikke accepteret som et afgørende punkt, da mængderne i tiden efter undersøgelsesperioden stadig var meget høje og repræsenterede en stor markedsandel på EU-markedet til dumpingpriser. Dette tyder klart på, at der højst sandsynligt også i fremtiden vil blive dumpet store mængder.
(192)
Enkelte af parterne anfægtede EU-markedets tiltrækningskraft og påstod, at andre markeder især USA og delvist Rusland var af mindst lige så stor interesse for de kinesiske og vietnamesiske eksportører. Det blev desuden nævnt, at indlæggene fra en af parterne vedrørende den forventede markante vækst på det kinesiske marked ikke var blevet taget behørigt i betragtning. Kommissionen undersøgte denne påstand og konstaterede, at EU-markedet stadig er et af de mest attraktive markeder for de kinesiske eksportører. Hvis foranstaltningerne ophæves, bliver EU-markedet endnu mere attraktivt, og mængderne vil derfor sandsynligvis stige. Hvad angår den forventede vækst i forbruget i Kina, undersøgte Kommissionen de elementer, som den pågældende part havde indsendt, men fandt dem utilstrækkelige til at ændre konklusionerne. Selv om denne vækst kan forventes, foreligger der ingen dokumentation for, at væksten vil være af et sådant omfang, at den kan føre til et væsentligt fald i eksporten. Påstanden måtte derfor afvises.
E. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
1. EU-PRODUKTION OG REPRÆSENTATIVITET
(193)
Anmodningen om en ny undersøgelse blev indgivet af CEC på vegne af EU-producenter, der tegnede sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion af den pågældende vare i undersøgelsesperioden.
(194)
En interesseret part påstod, at en række af CEC's medlemmer, som angiveligt støttede klagen, selv var begyndt at importere store mængder fra de pågældende lande. Det blev desuden påstået, at der ikke længere fandtes en væsentlig »reel« produktion i Unionen. Der blev ikke fremlagt beviser som dokumentation for denne påstand.
(195)
I den forbindelse anvendtes alle til rådighed værende oplysninger, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indhentet fra EU-producenterne og de nationale sammenslutninger før og efter undersøgelsens indledning og generelle produktionsstatistikker, til at fastsætte den samlede EU-produktion og støtten i forbindelse med undersøgelsen. Undersøgelsen viste, at ingen af de klagende EU-producenter burde udelukkes fra definitionen af EU-produktionen, idet det konstateredes, at ingen af dem - ud fra oplysningerne fra klageren - havde været forretningsmæssigt forbundet med de eksporterende producenter i de pågældende lande, og den eventuelle import fra de pågældende lande var minimal. For hver af de pågældende virksomheder udgjorde importen højst 25 % af virksomhedens produktion i Unionen.
(196)
Som det fremgår af betragtning 23 ff., blev det konstateret, at en af virksomhederne i stikprøven af EU-erhvervsgrenen havde afsluttet produktionen i Unionen i den betragtede periode. Det blev vurderet, om denne virksomhed burde udelukkes fra definitionen af EU-erhvervsgrenen. Virksomhedens vægt var dog minimal i forhold til den samlede produktion og i forhold til resten af stikprøven (7). En eventuel udelukkelse af denne virksomhed ville derfor ikke ændre det overordnede billede af repræsentativiteten.
(197)
Undersøgelsen viste generelt, at der fortsat er en væsentlig produktion af lædersko i Unionen, som er etableret i flere medlemsstater og beskæftiger ca. 262 000 personer. Sektoren for fodtøjsproduktion består af ca. 18 000 små og mellemstore virksomheder, som navnlig er etableret i syv medlemsstater med en koncentration i tre store produktionslande.
(198)
Undersøgelsen viste dog også, at to virksomheder, som tilhører samme koncern, er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter i Kina, og at koncernen som sådan importerer betydelige mængder af den pågældende vare, herunder også fra sine forretningsmæssigt forbundne eksportører i Kina. Disse virksomheder blev derfor udelukket fra definitionen af produktion i Unionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(199)
Ud fra ovenstående blev det konkluderet, at den samlede produktion i EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, udgjorde 366 mio. par i undersøgelsesperioden.
(200)
Da de EU-producenter, der støttede klagen, tegnede sig for mere end 25 % af den samlede produktion, og i mangel af opposition til klagen svarende til eller større end dette omfang, konkluderes det derfor, at klagen støttes af en væsentlig del af EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
2. UDVIKLING I PRODUKTIONSSTRUKTURERNE I UNIONEN
(201)
Oplysningerne i denne undersøgelse vedrører en udvidet Union med 27 medlemsstater og ikke kun de 25 medlemsstater, der blev undersøgt i den oprindelige undersøgelse. Rumænien, som tiltrådte Unionen i 2007, har en stor produktion af sko. En væsentlig del af Rumæniens produktion er dog forarbejdning af råmaterialer imod en betaling (»forarbejdningsaftaler«) for andre virksomheder i Unionen. Rumæniens egentlige produktion har derfor kun en begrænset indflydelse på den samlede EU-produktion og andre indikatorer. Det samme er tilfældet for Bulgarien. Udvidelsen har således ikke haft en væsentlig virkning i den henseende.
(202)
Fodtøjssektoren i Unionen er kendetegnet ved en række netværk af mikrovirksomheder (under 10 ansatte) og små virksomheder. Virksomheder med over 500 ansatte er undtagelser og beskæftiger kun en begrænset del af sektorens samlede arbejdsstyrke. Mikrovirksomheder og små virksomheder har den fordel at være mere fleksible og kan lettere tilpasse sig ændringer i efterspørgslen på markedet, men samtidig er de økonomisk mere udsatte over for international konkurrence og den økonomiske krise.
(203)
Produktionsstrukturerne har i forhold til situationen i den oprindelige undersøgelse ændret sig på mange måder. Som følge af presset fra den internationale konkurrence har mange producenter opgivet, nogle helt, og andre distribuerer nu produktionen i de asiatiske lande og i europæiske nabolande (Bosnien, Kroatien, Marokko, Tunesien, Serbien). Andre har besluttet af flytte dele af fremstillingsprocessen til andre dele af Unionen (Rumænien, Ungarn, Polen).
(204)
Som led i en proces med henblik på at ændre forretningsmodel har mange virksomheder også slået deres produktionsanlæg sammen i klynger, som blev etableret gennem fleksible kontrakter med andre producenter. Med dette system stiller en førende virksomhed design og råmaterialer (som stadig er den førende virksomheds ejendom) til rådighed og udliciterer produktionen (en eller flere faser af produktionen såsom syning) i naboområderne til en række specialiserede mikrovirksomheder, hvorved de sikres en regelmæssig sæsonbetinget aktivitet i aftalte mængder. Ved processens afslutning betaler den førende virksomhed for det arbejde, underleverandørerne har udført.
(205)
En del af erhvervsgrenen har også ændret forretningsmodel, som er kendetegnet ved en ændring i produktionen til et højere markedssegment, der er koncentreret om dyrere produkter. Nogle af de største EU-producenter fandt dermed nye muligheder og skabte deres eget mærke. Nogle af disse producenter benytter franchiseforretninger, som kun fører et mærke, når det er muligt, mens andre har været i stand til i uafhængige forretninger at få reserveret særlige områder til deres mærker.
(206)
Mange virksomheder i denne gruppe har desuden ændret deres distributionspolitik og sælger fortrinsvis gennem detailhandlere (eller endda deres egen detailhandel) i stedet for til grossister. Alt i alt viser disse ændringer en sektor, hvor der findes forskellige forretningsmodeller.
(207)
Ovenstående ændringer til fordel for klyngeproduktion, dyrere varesegmenter og ændringer i distributionspolitik har skabt øget fleksibilitet og effektivitet, idet man har lagt ressourcerne sammen for at skabe stordriftsfordele. Det har også gjort det nemmere for virksomhederne at opnå de nødvendige økonomiske midler fra bankerne.
(208)
Disse ændringer viser en sektor, hvor der findes meget forskellige forretningsmodeller. En stor del af erhvervsgrenen er stadig på et tidligt stadium af processen og har brug for mere tid, før forretningsmodellen kan ændres fuldstændigt. Den anden gruppe, der ændrede forretningsmodel, er blevet betydeligt større i løbet af den betragtede periode, men de har dog ikke været i stand til fuldt ud at udnytte det lavere antal producenter på markedet, sådan som det ellers var forventet.
F. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. FORBRUGET PÅ EU-MARKEDET
Tabel 3
Forbruget på EU-markedet
2006
2007
UP
Forbrug (i 1 000 par)
724 553
690 285
674 826
Indeks: 2006=100
100
95
93
(209)
Det synlige forbrug faldt med 7 % i den betragtede periode, dvs. fra 725 mio. par i 2006 til 675 mio. par i undersøgelsesperioden.
(210)
Faldet i forbruget skal ses i sammenhæng med en parallel stigning i forbruget af andre typer sko, som ikke falder under varedækningen (dvs. tekstil, gummi og plastik). Til information steg forbruget af sko af tekstil, gummi og plastik med 23 % i den samme periode. Dette tyder på en vis udskiftning mellem de to varekategorier, som også er relateret til modetendenser (indtrængning af sko med syntetiske stoffer/læder, eller syntetiske sko, der ligner læder). Da stigningen i forbruget af andet fodtøj dog er langt højere (23 %) end faldet i forbruget af læderfodtøj (7 %), kan det dog ikke udelukkes, at tekstil og andre materialer har erstattet læderfodtøj i et vist omfang. Desuden er den gennemsnitlige importpris på andet fodtøj kun halvt så høj som for læderfodtøj, og denne prisforskel gør det klart, at hvis de to typer havde været mere eller mindre indbyrdes udskiftelige, ville det langt dyrere segment for læderfodtøj være forsvundet. I en offentligt tilgængelig markedsundersøgelse (8) understreges det derimod, at lædersko fortsat vil have en stærk markedsposition. Det fremgår nemlig, at forbrugerne nu køber næsten ligeså mange lædersko som før, men samtidig køber de betydeligt flere tekstilsko og syntetiske sko.
2. DEN NUVÆRENDE IMPORT FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE
2.1. Importmængde og markedsandel for den pågældende import i undersøgelsesperioden
Tabel 4
Samlet importmængde fra de pågældende lande
OUP
2005
2006
2007 (9)
UP (9)
Kina (1 000 par)
63 403
183 568
157 560
123 016
125 052
Indeks 2006
100
78
79
Indeks: OUP=100
100
292
251
195
198
Markedsandel
8,8 %
22,9 %
21,6 %
17,8 %
18,5 %
Vietnam (1 000 par)
102 625
100 619
79 427
62 503
68 852
Indeks 2006
100
79
87
Indeks: OUP=100
100
98
77
61
67
Markedsandel
14,2 %
12,6 %
11,0 %
9,1 %
10,2 %
(211)
Den samlede import fra Kina faldt fra 157 til 125 mio. par i den betragtede periode, eller fra 21,6 % til 18,5 % af EU-markedet.
(212)
Som det fremgår af ovenstående, viste sammenligningen med den oprindelige undersøgelsesperiode en markant fremgang i importen fra Kina efter udløbet af kvotesystemet (1. januar 2005) på grundlag af lave importpriser. Importniveauet faldt efter indførelsen af foranstaltningerne og blev stabilt i 2007 og undersøgelsesperioden med over 120 mio. par - næsten det dobbelte af importmængden i den oprindelige undersøgelsesperiode.
(213)
Det skal desuden understreges, at det i en omgåelsesundersøgelse blev konstateret, at de kinesiske dumpingvarer undgik tolden og underminerede virkningerne af førnævnte foranstaltninger gennem omgåelse af nævnte foranstaltninger via Macao, jf. grundforordningens artikel 13. Det fremgår heraf, at EU-markedet fortsat var af meget stor betydning for de kinesiske eksporterende producenter.
(214)
Importen fra Vietnam faldt i den betragtede periode fra 79 til 69 mio. par. Til trods for dette fald på over 13 % i forhold til den oprindelige undersøgelsesperiode var importen stadig af væsentligt omfang, og markedsandelene lå i store træk stabilt på omkring 10 % i undersøgelsesperioden.
(215)
Tilsammen udgjorde importen fra Kina og Vietnam 237 mio. par i 2006, 185 mio. par i 2007 og 194 i undersøgelsesperioden. Selv om importmængderne faldt i løbet af den betragtede periode, er importniveauet stadig over det niveau, der førte til indførelsen af foranstaltningerne (166 mio.). Den samlede markedsandel for Kina og Vietnam faldt fra 32,7 % til 28,7 % i løbet af den betragtede periode, men også i dette tilfælde er markedsandelen for undersøgelsesperioden stadig langt højere end i den oprindelige undersøgelsesperiode (23 %).
2.2. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende dumpingimport
(216)
Kommissionen overvejede, om virkningerne af dumpingimporten fra de pågældende lande burde vurderes kumulativt, idet der blev taget hensyn til kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4. Ifølge denne artikel vurderes følgevirkningerne af indførsel fra mere end ét land, der samtidig er omfattet af antidumpingundersøgelser, kun kumulativt, hvis det fastslås, at a) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og at den importerede mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af importen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Unionen fremstillede samme vare.
(217)
Det blev i den forbindelse først konstateret, at dumpingmargenerne for hvert land lå over ubetydelighedsgrænsen. Hertil kommer, at dumpingimporten fra hvert af disse lande ikke var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7. Importmængden fra Kina og Vietnam repræsenterede således henholdsvis 18 % og 10 % af EU-forbruget i undersøgelsesperioden.
(218)
Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at konkurrencebetingelserne både mellem dumpingimporterede varer indbyrdes og mellem de dumpingimporterede varer og den i Unionen fremstillede samme vare var sammenlignelige. Det blev konstateret, at fodtøj med overdel af læder, der blev produceret/solgt af de pågældende lande, og det fodtøj med overdel af læder, der blev produceret/solgt af EU-erhvervsgrenen, uanset oprindelse er i konkurrence med hinanden, da det ligner hinanden med hensyn til grundlæggende egenskaber, da forbrugerne opfatter dem som indbyrdes udskiftelige, og da de distribueres gennem samme distributionskanaler. Undersøgelsen viste desuden, at importmængderne for de to lande udviklede sig parallelt: importen for begge lande faldt med ca. 10-25 % mellem 2006 og undersøgelsesperioden. Importpriserne for de to lande er også næsten på samme niveau. Det blev desuden konstateret, at disse priser underbød EU-erhvervsgrenens priser i et sammenligneligt handelsled.
(219)
På dette grundlag konkluderes det, at alle betingelserne for at foretage kumulativ vurdering er opfyldt, og at virkningen af dumpingimporten med oprindelse i de pågældende lande derfor bør vurderes samlet i forbindelse med skadesanalysen.
2.3. Prisudvikling og prisadfærd for så vidt angår importen af den pågældende vare
Tabel 5
Prisudvikling for så vidt angår de pågældende lande
2006
2007
UP
Kina EUR pr. par
8,4
8,4
8,5
Indeks: 2006=100
100
99
103
Vietnam EUR pr. par
10,2
9,7
9,5
Indeks: 2006=100
100
96
94
Kilde: Eurostat.
(220)
De gennemsnitlige priser på den kinesiske import var i den betragtede periode relativt stabile på ca. 8,4 EUR pr. par. Det er ca. 20 % højere end prisniveauet i den oprindelige undersøgelsesperiode (7,2 EUR). De gennemsnitlige priser på den vietnamesiske import faldt i den betragtede periode og lå i undersøgelsesperioden tæt på det niveau, som blev konstateret i den oprindelige undersøgelsesperiode, nemlig 9,2 EUR. Vurderingen af tendenserne for gennemsnitspriserne tager dog ikke højde for de ændringer i varemikset, som kan være forekommet i den betragtede periode.
2.4. Underbud
(221)
Metoden til beregning af prisunderbuddet følger den, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse. Importpriserne, inkl. antidumpingtolden, hos de eksporterende producenter i stikprøven blev sammenlignet med EU-erhvervsgrenens priser på grundlag af vejede gennemsnit for sammenlignelige varetyper i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenens priser blev justeret til ab fabrik-niveau og sammenlignet med cif-importprisen, Unionens grænse, plus antidumping- og toldafgifter. Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af rabatter og dekorter. For at opnå en rimelig sammenligning blev der foretaget justeringer for at tage hensyn til importørernes omkostninger i Unionen til f.eks. design og udvælgelse af råmaterialer, som ellers ikke ville være blevet afspejlet i importprisen. Dette var berettiget, idet det importerede fodtøj produceres efter ordre på grundlag af specifikationer (råmaterialer, design), som importørerne selv fastsætter.
(222)
På grundlag af de samarbejdsvillige eksporterende producenters priser fandtes følgende underbudsmargener, anført efter land og i procent af EU-erhvervsgrenens priser:
Tabel 6
Underbudsmargener
Land
Prisunderbud
Kina
31,9 %
Golden Step (Kina)
37,1 %
Vietnam
38,9 %
3. IMPORT FRA TREDJELANDE
3.1. Importmængde, markedsandel og priser i undersøgelsesperioden
Tabel 7
Importmængder fra tredjelande
Mængde
2006
2007
UP
Indien (mio. par)
50
55
56
Indeks: 2006 = 100
100
111
112
Markedsandel
7 %
8 %
8 %
Indonesien (mio. par)
20
29
31
Indeks: 2006 = 100
100
144
158
Markedsandel
3 %
4 %
5 %
Brasilien (mio. par)
21
22
21
Indeks: 2006 = 100
100
102
98
Markedsandel
3 %
3 %
3 %
Thailand (mio. par)
11
12
12
Indeks: 2006 = 100
100
108
107
Markedsandel
2 %
2 %
2 %
Tunesien (mio. par)
10
12
12
Indeks: 2006 = 100
100
124
130
Markedsandel
1 %
2 %
2 %
Marokko (mio. par)
10
10
10
Indeks: 2006 = 100
100
99
98
Markedsandel
1 %
1 %
1 %
Andre (mio. par)
63
67
59
Indeks: 2006 = 100
100
107
93
Markedsandel
9 %
10 %
9 %
I alt (mio. par)
185
207
201
Indeks: 2006 = 100
100
112
109
Markedsandel
26 %
30 %
30 %
Tabel 8
Import i værdi fratredjelande
Værdi
2006
2007
UP
Indien EUR pr. par
11,34
11,67
11,98
Indeks: 2006 = 100
100
103
106
Indonesien EUR pr. par
9,98
10,06
9,67
Indeks: 2006 = 100
100
101
97
Brasilien EUR pr. par
15,8
15,78
16,83
Indeks: 2006 = 100
100
100
107
Thailand EUR pr. par
12,56
13,54
13,55
Indeks: 2006 = 100
100
108
108
Tunesien EUR pr. par
12,76
13,2
13,39
Indeks: 2006 = 100
100
103
105
Marokko EUR pr. par
14,6
15,05
14,98
Indeks: 2006 = 100
100
103
103
Andre EUR pr. par
14,64
14,25
15,26
Indeks: 2006 = 100
100
97
104
I alt EUR pr. par
13,16
13,07
13,40
Indeks: 2006 = 100
100
99
102
(223)
Som det fremgår af ovenstående, er den samlede import fra tredjelande steget i absolutte tal i løbet af den betragtede periode. Samlet set er importen steget fra 185 mio. par i 2006 til 201 mio. par i undersøgelsesperioden, og markedsandelen er steget fra 26 % til 30 % i undersøgelsesperioden.
(224)
Tredjelandenes priser er dog i gennemsnit 34 % højere end de kinesiske priser og 28 % højere end de vietnamesiske priser.
G. EU-ERHVERVSGRENENS ØKONOMISKE SITUATION
1. INDLEDENDE BEMÆRKNINGER
(225)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(226)
Der måtte anvendes stikprøver, jf. ovenfor, i betragtning af sektorens særlige forhold og det store antal klagende EU-producenter. Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:
-
De makroøkonomiske elementer (produktionskapacitet, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, vækst, dumpingmargenernes størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev analyseret for hele EU-produktionen på grundlag af de oplysninger, der blev indhentet fra de nationale sammenslutninger af EU-producenter og individuelle virksomheder. Disse faktorer blev, hvor det var muligt, krydstjekket med de generelle oplysninger fra de relevante officielle statistikker.
-
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (lagerbeholdninger, salgspriser, likviditet, rentabilitet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, investeringer, og lønninger) blev gennemført for de enkelte virksomheder, dvs. de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
2. MAKROØKONOMISKE INDIKATORER
2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 9
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2006
2007
RIP
Produktion (1 000 par)
390 314
383 692
365 638
Indeks: 2006=100
100
98
94
Kapacitet (1 000 par)
551 844
571 663
564 091
Indeks: 2006=100
100
104
102
Kapacitetsudnyttelse
71 %
68 %
66 %
Indeks: 2006=100
100
95
92
Kilde: Data for EU27: Prodcom som bekræftet af data fra de enkelte producenter og producentsammenslutninger. Bemærk: Undersøgelsen viste, jf. betragtning 23 ovenfor, at produktionen for de EU-producenter, der indgik i stikprøven, var 18-21 % lavere i den betragtede periode end oprindeligt angivet som følge af situationen hos en bestemt producent. På grundlag af de foreliggende oplysninger tydede intet på, at konklusionerne for denne producent, ville gøre sig gældende for hele sektoren. Det blev dog undersøgt, om den lavere produktion også gjaldt hele EU-produktionen. Med henblik på at undersøge virkningen af denne ændring, hvis den gjaldt for hele EU-produktionen, blev der foretaget et krydstjek på grundlag af en formodning om en fald på 20 % i den samlede EU-produktion i løbet af den betragtede periode. Det skal bemærkes, at forskellen mellem stikprøvens produktionsmængde som fastlagt i undersøgelsen og den oprindeligt angivne forblev stabil i den betragtede periode med kun mindre udsving. Det blev derfor konkluderet, at de overordnede tendenser i de skadesfaktorer, der er relevante for denne undersøgelse (markedsandel, produktivitet osv.), ikke ville blive påvirket.
(227)
Der var et fald i produktionen på 6 % i den betragtede periode, som i høj grad afspejlede det fald i forbruget af lædersko, som blev registreret for samme periode.
(228)
Visse interesserede parter, der repræsenterer importører og detailhandlere, fremsatte følgende påstande, dog uden beviser: Faldet i EU-produktionen skulle ses som en positiv hændelse og ikke som et tegn på, at EU-erhvervsgrenen fortsat forvoldtes skade i den betragtede periode. Faldet i produktionen er ifølge parterne konsekvensen af en bevidst strømliningsproces i EU-erhvervsgrenen, hvorved lavprissegmentet blev opgivet til fordel for det mellemste og det dyrere markedssegment, hvor EU-erhvervsgrenen altid har været konkurrencedygtig.
(229)
Det skal dog i den forbindelse understreges, at mange EU-producenter, som allerede fastslået i den oprindelige undersøgelse, har opgivet, da de ikke længere var i stand til at konkurrere mod dumpingimporten - ikke nødvendig vis på grund af grundlæggende eller strukturel mangel på konkurrenceevne. Påstanden om, at faldet i EU-produktionen skal betragtes som en positiv hændelse, afvises derfor.
(230)
En interesseret part påstod, at EU-erhvervsgrenens stabile kapacitetsudnyttelse var et bevis for, at den ikke forvoldtes skade.
(231)
Den faktiske kapacitet i denne sektor afhænger, jf. konklusionen i den oprindelige undersøgelse, af antallet af disponible ansatte og ikke af maskinernes tekniske kapacitet i produktionslinjen. Derfor måles kapaciteten bedst ved at vurdere beskæftigelsesniveauet, jf. afsnit 2.3 nedenfor. I modsætning til parternes påstand viste undersøgelsen i alle tilfælde, at kapacitetsudnyttelsen, målt ud fra et teknisk kapacitetssynspunkt, faldt fra 71 % til 66 % i den betragtede periode, og påstanden om, at den stabile udnyttelsesprocent skulle være tegn på, at der ikke forvoldtes skade, kan derfor ikke godtages.
2.2. Salgsmængde og markedsandel
Tabel 10
Salgsmængde og markedsandel
2006
2007
UP
Salg (1 000 par)
302 784
298 116
279 865
Indeks: 2006=100
100
98
92
Markedsandele
41,8 %
43,2 %
41,5 %
Indeks: 2006=100
100
103
99
(232)
EU-erhvervsgrenens salg faldt i absolutte tal med 8 % i den betragtede periode. Da der i den samme periode registreredes et fald i forbruget på 7 %, formåede EU-erhvervsgrenen stadig at bevare sin markedsandel på et stabilt niveau. Ved en sammenligning med situationen i den oprindelige undersøgelse, hvor der registreredes et fald på 33 %, er det endvidere tydeligt, at der med indførelsen af foranstaltningerne er sat en stopper for det frie fald i salg og markedsandele.
(233)
En interesseret part påstod, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt skade, da den havde øget sin markedsandel i den betragtede periode. Undersøgelsen viste dog, at der kun var få udsving i EU-erhvervsgrenens markedsandel i den betragtede periode. Efter strømliningen af produktionen og ændringen i forretningsmodellen ville det desuden, jf. afsnit E.2 ovenfor, kunne forventes, at de tilbageværende virksomheder ville øge deres markedsandel markant. Den kendsgerning, at EU-producenternes salg var uændret antyder, at det pres, som dumpingimporten har forvoldt, fortsat giver anledning til bekymring.
(234)
Det forhold, at EU-erhvervsgrenen ikke havde øget sin markedsandel efter indførelsen af antidumpingtolden, viser ifølge visse interesserede parter, at EU-erhvervsgrenen ikke har været i stand til at udnytte tolden, og at de importerede varer under alle omstændigheder ikke kan erstattes med varer produceret i Unionen.
(235)
Det skal igen understreges, at markedsandelen kun er en af de indikatorer, der blev undersøgt, og at det, jf. nedenfor under andre faktorer, fremgår af undersøgelsen, at der er omfattende konkurrence mellem varer produceret i Unionen og varer importeret fra de pågældende lande. Det er korrekt, at EU-producenterne ikke har været i stand til markant at øge deres markedsandel, men der er dog blevet sat en stopper for det voldsomme fald i salget, som blev registreret i den oprindelige undersøgelse, og foranstaltningerne har givet EU-producenterne mulighed for at stabilisere deres salg og markedsandel. Det væsentlige prispres fra dumpingimporten synes at have sat en stopper for yderligere stigninger i markedsandelen, jf. betragtning 261-262.
(236)
Andre interesserede parter påstod, at EU-erhvervsgrenen har haft en væsentlig forbedring i eksportresultaterne, og at den derfor ikke længere forvoldtes skade.
(237)
Undersøgelsen viste dog, jf. tabellen nedenfor, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater i modsætning til denne påstand viste et lille fald i den betragtede periode og ikke en stigning.
(238)
Det skal dog bemærkes, at EU-producenternes eksport kun udgør 25 % af salget. Resultaterne på EU-markedet er derfor stadig langt den vigtigste faktor, der påvirker EU-producenternes økonomiske situation. Undersøgelsen viste desuden ikke, at en stigning i eksportaktiviteten ville medføre et fald i salget på EU-marked et.
(239)
Ud fra ovenstående kan påstanden om, at de forbedrede eksportresultater skulle have udlignet den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, ikke godtages.
Tabel 11
EU-producenternes eksport
2006
2007
UP
EU-producenternes eksport (1 000 par)
91 395
89 845
89 739
Indeks: 2006=100
100
98
98
Kilde: Comext.
2.3. Beskæftigelse
Tabel 12
Beskæftigelse
2006
2007
UP
Samlet beskæftigelse (i 1 000 ansatte)
267
264
262
Indeks: 2006=100
100
99
98
(240)
EU-producenterne beskæftigede ca. 260 000 personer, som var direkte involveret i produktionen af den pågældende vare i undersøgelsesperioden.
(241)
En interesseret part påstod, at det stabile beskæftigelsesniveau i EU-erhvervsgrenen var et bevis for, at den ikke forvoldtes skade.
(242)
Det skal i den forbindelse erindres, at vurderingen af skade baseres på en analyse af alle relevante indikatorer og ikke blot en enkeltstående faktor. Undersøgelsen bekræftede desuden, at antallet af ansatte i EU-erhvervsgrenen faldt en anelse (- 2,0 %). Den kendsgerning, at en større del af EU-erhvervsgrenen har oprettet et klyngesystem til produktion, har sandsynligvis været medvirkende til at modvirke et yderligere fald i beskæftigelsen og bibeholde vigtig knowhow i produktionsvirksomhederne.
(243)
En anden interesseret part antydede, at manglen på disponible arbejdstagere i Unionen og ikke konkurrencen fra importen fra de pågældende lande var en af de vigtigste årsager til EU-erhvervsgrenens problemer.
(244)
Da der dog ikke blev fremlagt beviser for denne påstand, og da resultaterne af undersøgelsen ikke antydede, at arbejdsstyrken var et væsentligt problem for EU-producenterne, blev denne påstand afvist.
2.4. Produktivitet
Tabel 13
Produktivitet
2006
2007
UP
Produktivitet
1 461
1 453
1 391
Indeks: 2006=100
100
99
95
(245)
I denne undersøgelse blev den gennemsnitlige produktivitet i den betragtede periode vurderet på grundlag af det samlede antal ansatte, herunder ansatte i alle produktionssystemer i et klyngesystem. Produktiviteten faldt moderat i perioden. Produktiviteten hænger, jf. afsnit E.2, sammen med den overordnede struktur og den type fodtøj, der produceres i virksomhederne, og kan variere markant fra land til land og fra en virksomhed til en anden. Faldet kan derfor ikke betragtes som væsentligt.
2.5. Vækst
(246)
Mellem 2006 og undersøgelsesperioden var EU-erhvervsgrenens markedsandel stabil, men i betragtning af faldet i forbruget mistede EU-producenterne alligevel markedsandele i absolutte tal.
2.6. Dumpingmargenens størrelse
(247)
For så vidt angår den faktiske dumpingmargens størrelse kan virkningerne for EU-erhvervsgrenen i betragtning af mængden og priserne på importen fra de berørte lande ikke anses for ubetydelige.
2.7. Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping eller subsidiering
(248)
I oktober 2006 indførtes der antidumpingforanstaltninger mod importen af visse typer fodtøj med overdel af læder fra Kina og Vietnam. I denne periode blev der kun registreret en delvis genrejsning blandt EU-producenterne, jf. nedenfor.
3. MIKROØKONOMISKE INDIKATORER
3.1. Lagerbeholdninger
Tabel 14
Lagerbeholdninger
2006
2007
UP
(1 000 par)
163
120
198
Indeks: 2006=100
100
73
121
Kilde: Kontrollerede spørgeskemabesvarelser.
(249)
Lagerbeholdningerne var ubetydelige og udgjorde ca. 2 % af produktionen. Det skal erindres, at betydningen af denne indikator ikke bør overvurderes, da produktionen af denne varetype foregår efter ordre, og lagerbeholdningen på et givet tidspunkt er et resultat af varer, der er solgt men endnu ikke leveret.
3.2. Salgspriser
Tabel 15
Salgspriser
2006
2007
UP
EUR pr. par
26,6
29,5
34,6
Indeks: 2006=100
100
111
130
Kilde: Kontrollerede spørgeskemabesvarelser.
(250)
Salgspriserne steg med 30 % i undersøgelsesperioden. Denne stigning skyldes to vigtige faktorer. Stigningen skyldes dels resultatet af udviklingen i forretningsmodellen, jf. ovenfor, dels de øgede omkostninger især til råmaterialer.
3.3. Likviditet, fortjeneste og investeringsafkast
Tabel 16
Likviditet - rentabilitet - investeringsafkast
2006
2007
UP
Likviditet (i 1 000 EUR)
7 720
13 101
13 337
Indeks: 2006=100
100
170
173
Fortjeneste af nettoom-sætningen i %
1,3 %
3,4 %
3,0 %
Indeks: 2006=100
100
261
231
Investeringsafkast
9,5 %
22,8 %
20,5 %
Indeks: 2006=100
100
240
217
Kilde: Kontrollerede spørgeskemabesvarelser.
(251)
EU-erhvervsgrenens fortjeneste forbedredes i den betragtede periode fra 1,3 % i 2006 til 3 % i undersøgelsesperioden. Forbedringen i fortjenesten påvirkede udviklingen i likviditeten og investeringsafkastet. Dette skal dog ses på baggrund af en væsentlig forværring og lave investeringsniveauer i den oprindelige undersøgelse.
(252)
En række interesserede parter påstod, at EU-erhvervsgrenens fortjeneste forbedredes markant, og at denne fortjeneste i realiteten var betydeligt højere end de 6 %, som var det mål for fortjenesten, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse. Det blev således påstået, at EU-erhvervsgrenen ikke længere påførtes skade, uanset de andre skadesindikatorer.
(253)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at selv om fortjenesten ganske vist forbedredes, viste undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at nå målet om en fortjeneste på 6 %, jf. den oprindelige undersøgelse. Man kunne have forventet en mere udtalt stigning i fortjenesten ikke mindst i betragtning af de bestræbelser, som en stor del af erhvervsgrenen lagde for dagen ved at skabe nye forretningsmodeller. Dette viser, at erhvervsgrenen stadig er i en udsat situation for så vidt angår rentabiliteten. Påstanden om, at rentabiliteten skulle være af et sådant omfang, at EU-erhvervsgrenen ikke længere påføres skade, må derfor afvises.
3.4. Evne til at rejse kapital
(254)
Det fremgår af undersøgelsen, at små og mellemstore virksomheder, som er kernen i hele sektoren, på grund af deres udsatte økonomiske situation ikke er i stand til at stille tilstrækkelig bankgaranti og derfor har vanskeligt ved at rejse ny kapital.
3.5. Investeringer
Tabel 17
Investeringer
2006
2007
UP
(i 1 000 EUR)
9 019
13 777
20 979
Indeks: 2006=100
100
153
233
Kilde: Kontrollerede spørgeskemabesvarelser.
(255)
Selv om der skete en stigning i investeringerne i den betragtede periode i absolutte tal, udgjorde den stadig kun 6 % af omsætningen i UP. Desuden påvirkes denne stigning af en række exceptionelle investeringer i bygninger, som blev foretaget af en af EU-producenterne i stikprøven. Investeringerne ville ellers have været stabile i hele referenceperioden og på et lavt niveau. Dette skal dog igen ses på baggrund af en væsentlig forværring og lave investeringsniveauer i den oprindelige undersøgelse.
3.6. Lønninger
Tabel 18
Lønninger
2006
2007
UP
Lønninger (i 1 000 EUR)
21 305
23 186
23 855
Indeks: 2006=100
100
109
112
Gnms. lønninger pr. person (i 1 000 EUR)
21 826
21 418
21 897
Indeks: 2006=100
100
98
100
Kilde: Kontrollerede spørgeskemabesvarelser.
(256)
De gennemsnitlige lønninger var stabile i den betragtede periode, hvilket antyder, at de reelle lønninger falder og ikke følger den normale lønudvikling. Dette beviser yderligere det pres, der udøves på EU-producenterne.
4. KONKLUSION OM SKADE
(257)
Det blev konstateret, at ikke alle faktorer i grundforordningen havde en direkte indvirkning på EU-erhvervsgrenen for fodtøj i forbindelse med fastsættelsen af skade, jf. ovenfor. I betragtning af, at der kun produceres efter ordre, har virksomhederne enten ingen lagerbeholdninger, eller lagrene består af afsluttede ordrer, der endnu ikke er afsendt/faktureret, og det blev derfor konstateret, at lagrene kun havde begrænset indvirkning på skadesanalysen. Da sektoren ligeledes fortsat er arbejdskraftintensiv, er produktionskapaciteten ikke teknisk begrænset og afhænger især af antallet af ansatte i virksomheden.
(258)
Analysen af de makroøkonomiske indikatorer, som indvirker mere direkte på EU-erhvervsgrenens situation, viser, at EU-produktionen og salgsmængden er faldet i omtrent samme takt som EU-forbruget i den betragtede periode. EU-producenternes salg, markedsandel og beskæftigelse har således været stabile. Der er registreret en moderat nedgang i produktiviteten. Selv om man kunne have forventet, at overgangen til en ny forretningsmodel ville have medført en stigning i de resterende EU-producenters salg og produktion, er det dog også klart, at der med indførelsen af foranstaltningerne er sat en stopper for det frie fald, som erhvervsgrenen led under før indførelsen af foranstaltningerne. Dermed har en stor del af EU-erhvervsgrenen desuden været i stand til at ændre forretningsmodel ved hjælp af en strømlining af produktionsprocessen med udvikling af specialiserede klynger, ved at flytte til et højere varesegment samt ved at ændre fokus fra engrossalg til direkte levering til detailhandlere.
(259)
Analysen af de relevante mikroøkonomiske indikatorer underbygger også den delvise genrejsning i EU-erhvervsgrenen og viser en stigning i salgspriserne, likviditeten, investeringerne og fortjenesten. Erhvervsgrenen har dog stadig ikke været i stand til at opnå normal fortjeneste og normale investeringer og har stadig vanskeligt ved at rejse kapital, og desuden viser lønudviklingen, at situationen stadig er sårbar, og at skaden ikke er helt overvundet.
(260)
Generelt viste undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen fortsat påføres væsentlig skade.
5. VIRKNINGERNE AF DUMPINGIMPORTEN FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE OG VIRKNINGERNE AF ANDRE FAKTORER
5.1. Virkningen af dumpingimporterede varer fra de pågældende lande
(261)
Selv om den samlede importmængde fra de pågældende lande er faldet i den betragtede periode, er mængderne i undersøgelsesperioden stadig langt højere end i den oprindelige undersøgelse. For Kinas vedkommende er importen næsten dobbelt så stor som i den oprindelige undersøgelsesperiode, og selv om importmængden fra Vietnam faldt i samme periode, er den tilsvarende markedsandel stadig omkring 10 %.
(262)
En analyse af prisen på importen fra de pågældende lande i den betragtede periode viser, at priserne på importen fra Kina har været stabile, mens priserne på importen fra Vietnam er faldet. Priserne på den kinesiske import er i forhold til priserne i den oprindelige undersøgelsesperiode steget med ca. 20 %, men priserne på den vietnamesiske import ligger tæt op ad priserne i den oprindelige undersøgelsesperiode. Til trods for forskelle i produktmikset og betragtningerne om handelsled er det klart, at de gennemsnitlige importpriser på 8,6 EUR for Kina og 9,51 EUR for Vietnam fortsat volder EU-producenterne alvorlige problemer, da deres gennemsnitlige salgspriser er langt over 30 EUR. Dette er endnu mere udtalt i forbindelse med underbudsniveauet, som er steget drastisk i forhold til den oprindelige undersøgelsesperiode. Kinas underbudsniveau er steget fra 13,5 % til 31,9 % i denne periode, og for Vietnams vedkommende er underbuddet steget fra 15,9 % til 38,9 %.
5.2. Konklusion om virkningen af dumpingimporterede varer fra de pågældende lande
(263)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at importen fra de pågældende lande både i form af mængde og priser fortsat påvirker EU-producenternes resultater negativt.
5.3. Virkningerne af andre faktorer
(264)
Kommissionen undersøgte nøje, om andre kendte faktorer end dumpingimporten kunne have en indvirkning på den fortsatte skade, som påføres EU-producenterne, med henblik på at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
5.3.1. Manglende konkurrence mellem EU-producerede sko og sko importeret fra de pågældende lande
(265)
En række interesserede parter påstod, at der ikke er nogen sammenhæng mellem importen fra de pågældende lande og EU-erhvervsgrenens resultater. Det blev navnlig påstået, at den samme vare produceret i Unionen ikke kan erstattes af den samme vare importeret fra de pågældende lande. Ifølge parterne er der ingen konkurrence mellem EU-producerede lædersko og sko importeret fra Kina og Vietnam, da de EU-producerede lædersko fortrinsvis sælges i det mellemste segment og det dyreste segment, mens de importerede sko hovedsagelig er beregnet til det mellemste segmentet og det billigste segment. EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at generhverve markedsandele efter indførelsen af foranstaltningerne, hvilket blev anført som bevis i denne sammenhæng. Den generelle forbedring i de øvrige skadesindikatorer skulle derimod være en konsekvens af EU-erhvervsgrenens ændrede forretningsmodel, hvorved en lavere produktion og et skift til produktion med højere merværdi afbødede den skade, der tidligere påførtes en del af EU-erhvervsgrenen. De vanskeligheder, som den anden gruppe af EU-producenter stødte på, skulle angiveligt skyldes, at de ikke var i stand til at tilpasse sig dumpingimporten fra de pågældende lande.
(266)
Undersøgelsen har vist, at en del af EU-erhvervsgrenen stadig er til stede i dele af det laveste segment og store dele af det mellemste segmentet, selv om denne del af erhvervsgrenen også har bevæget sig til et højere markedssegment. Hvad angår dumpingimporten, dækker den ikke blot det lave segment, men også det mellemste segment - og i visse tilfælde endda det højeste markedssegment. Der er med andre ord omfattende konkurrence mellem lædersko produceret i Unionen og lædersko importeret fra de pågældende lande.
(267)
Det blev desuden påstået, at der ikke var konkurrence mellem EU-producenterne og de pågældende eksportører, da EU-producenterne koncentrerer sig om nicheprodukter og ikke tilbyder et helt sortiment med specialsko som f.eks. vandresko, bowlingsko og ortopædiske sko. Det skal dog i den forbindelse bemærkes, at disse specialsko kun udgør en lille del af den pågældende vare, og virkningen heraf kan derfor ikke betegnes som væsentlig. Undersøgelsen har under alle omstændigheder vist, at disse specialsko - i modsætning til påstanden - produceres i Unionen om end i begrænsede mængder, og at disse sko er i direkte konkurrence med importerede specialsko. Der er desuden, jf. ovenfor, en øget konkurrence mellem mange af disse specialsko og klassiske »brune sko«, som traditionelt produceres af EU-erhvervsgrenen.
(268)
Hvad angår sammenligningen mellem EU-produktionen og importen fra de pågældende lande pr. alder og køn, har undersøgelsen vist, at der i Unionen findes en omfattende produktion af herre-, dame- og børnesko. Der satses især på damesko, som udgør ca. 55 % af produktionen, mens herre- og børnesko udgør henholdsvis 35 % og 10 %. Når man ser på alders- og kønsfordelingen for sko, der importeres fra de pågældende lande, er tallene ganske anderledes med fokus på især børnesko med ca. 25 %. Til trods for disse udsving er det klart, at alle tre kategorier sælges på EU-markedet i væsentlige mængder af både EU-erhvervsgrenen og af eksportørerne.
5.3.2. EU-producenternes manglende effektivitet, strukturelle mangler og virkningen af globaliseringen
(269)
En part, der repræsenterer forbrugerinteresser, fremførte, at den påståede dumping ikke havde nogen indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, men at globaliseringstendensen og udflytningen af produktionen til lande med lavere omkostninger og ikke illoyal handelspraksis er grunden til jobtab og fabrikslukninger i Unionen.
(270)
En række andre interesserede parter påpegede desuden, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at udnytte foranstaltningerne og virkningen af skiftet i forretningsmodel blandt EU-producenterne som bevis for påstanden om, at der ikke er nogen forbindelse mellem importen og EU-erhvervsgrenens resultater.
(271)
Ifølge disse påstande er EU-erhvervsgrenen strukturelt ude af stand til at konkurrere på masseproduktionsmarkedet, hvilket overvejende skyldes manglen på den nødvendige arbejdskraft og omkostningerne dertil. Derfor skiftede en betydelig del af EU-erhvervsgrenen til en ny forretningsmodel og investerede i produktinnovation og opgradering for at flytte fokus fra det mellemste og laveste varesegment til mellemste og højeste varesegment og luksusvaresegmentet. De virksomheder, der har fokuseret på nicheprodukter med højere merværdi, fremviser også gode resultater. Modsat har de virksomheder, der ikke tog globaliseringens udfordring op, fortsat dårlige resultater. Ifølge disse påstande bør EU-producenternes situation altså betragtes som en konsekvens af deres forretningsstrategi og skyldes ikke importen fra de pågældende lande.
(272)
Som det fremgår af afsnit E.2 og G.4, viste undersøgelsen ganske rigtigt et heterogent billede af EU-erhvervsgrenen. Dele af erhvervsgrenen producerer ikke-mærkevarefodtøj i det mellemste segmentet og det laveste segment og sælger via grossister og ikke direkte til detailhandlere. Dette betyder dog ikke, at disse virksomheder ikke er effektive. Det fremgår klart af undersøgelsen, at virksomhedernes vanskelige situation uanset deres konkurrencemæssige situation i alt væsentligt skyldes dumpingimporten. De befinder sig derfor i en yderst vanskelig økonomisk situation, og deres resultater er blevet voldsomt forværret i løbet af den betragtede periode. Mange af disse virksomheder bestræber sig på at omstille sig til det mellemste segment og det dyreste varesegment og på at ændre deres distributionskanaler, men det aktuelle pres fra dumpingimporten gør denne udvikling yderst vanskelig.
(273)
Til trods for deres markante forbedring og tilpasning af forretningsmodeller har de virksomheder, der skiftede forretningsmodel ikke nået det mål om en fortjeneste på 6 %, som blev fastlagt i den oprindelige undersøgelse. Dette viser, at denne gruppe også er påvirket af det generelle pres i nedadgående retning, som udøves af dumpingimporten i samtlige segmenter. Det er derfor sandsynligt, at denne gruppe ville have været i stand til at genrejse sig fuldstændigt, hvis de ikke var blevet udsat for et prispres i nedadgående retning som følge af fortsat (og endda øget) dumpingimport af læderfodtøj.
(274)
Selv de virksomheder, der skiftede til en ny forretningsmodel, er stadigvæk påvirket af den skadevoldende dumping, selv om de er yderst effektive, idet de har lagt deres ressourcer sammen og specialiseret sig, hvilket antyder, at erhvervsgrenens manglende effektivitet og strukturelle problemer ikke bryder årsagssammenhængen mellem dumping og den påførte skade.
5.3.3. Virkningerne af importen fra tredjelande
(275)
En række interesserede parter påstod, at den voksende fodtøjsindustri i andre tredjelande i markant grad øgede sin eksport til Unionen. Det er i den forbindelse blevet påstået, at importen fra tredjelande havde en markant indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode og også ville have stor indflydelse i forbindelse med analysen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, hvis foranstaltningerne ophæves. Disse parter påstod, at ophævelsen af foranstaltningerne ville påvirke balancen mellem importen fra de pågældende lande og importen fra andre lande, da importen fra den ene kilde kan erstattes med importen fra den anden kilde. Derfor ville ophævelsen af foranstaltningerne således ikke indvirke på EU-erhvervsgrenen.
(276)
Undersøgelsen har i den forbindelse vist, at importen fra andre tredjelande med lave priser som f.eks. Indien og Indonesien er omfattende og stadig øges. Fodtøjssektoren er i vidt omfang organiseret i internationale grupper med forskellige produktionsanlæg i forskellige lande. Det giver dem derved en vis grad af fleksibilitet til at omstille produktionen, når et produktionsanlæg etableres i andre lande. Undersøgelsen har vist, at et produktionsanlæg kan etableres i et nyt land på et til to år.
(277)
Hvad angår markedsandele, kan Kinas og Vietnams tabte markedsandele være overtaget af andre eksporterende lande - navnlig Indien og Indonesien. Virkningen af deres priser kan dog ikke sammenlignes med virkningen af priserne på importen fra Kina og Vietnam. Selv om der ikke tages hensyn til forskellene i produktmikset, er prisforskellen særlig udtalt i Indiens tilfælde, hvor den gennemsnitlige eksportpris er 25,8 % højere end den gennemsnitlige eksportpris på sko importeret fra Vietnam og 40,3 % højere end den gennemsnitlige eksportpris på sko importeret fra Kina. Deres indvirkning på EU-erhvervsgrenen er derfor væsentligt mindre udtalt. Den gennemsnitlige eksportpris på sko importeret fra Indonesien er 13,2 % højere end den gennemsnitlige pris på sko importeret fra Kina og kan sammenlignes med den gennemsnitlige eksportpris på sko importeret fra Vietnam. Mængden af importen fra Indonesien betyder dog stadig, at deres relative indvirkning bliver begrænset. Ud fra ovenstående kan det af de relative mængder af og højere priser på importen fra andre asiatiske lande ikke konkluderes, at deres indvirkning ville være tilstrækkelig til at bryde årsagssammenhængen mellem den skade, EU-erhvervsgrenen påførtes, og de større mængder af dumpingimport fra Kina og Vietnam.
5.3.4. Virkningerne af ændringer i forbrugsmønstre og forbrugernes præferencer og virkningerne af strukturelle ændringer i detailsektoren i Unionen
(278)
Det er også blevet påstået, at EU-erhvervsgrenens ringe resultater ikke skal kædes sammen med importen fra de pågældende lande, men derimod med et fald i forbruget i Unionen. Dette fald i forbruget skulle angiveligt hænge sammen med ændringer i modetendenserne, som er skiftet fra formelt fodtøj til fritidssko. Samtidig har forbrugerne ændret præferencer til fordel for lavprissegmentet, som typisk er repræsenteret ved import fra tredjelande.
(279)
Undersøgelsen har i den forbindelse vist, at der har været et fald i forbruget af den pågældende vare. Hvis det havde været muligt at erstatte lædersko med sko af andre materialer, ville dette fald dog have været langt mere udtalt. Faldet i forbruget og ændringerne i forbrugernes præferencer synes derfor ikke i sig selv at være en faktor, der kan bryde årsagssammenhængen.
(280)
Undersøgelsen viste desuden, at detailsalget af sko er diversificeret og har til dels bevæget sig fra den traditionelle skoforretning til en række nye butikker såsom stormagasiner, beklædningsbutikker og super/hypermarkeder, som tegner sig for en meget væsentlig del af salget, sandsynligvis over 40 %.
(281)
Det er også blevet påstået, at denne meget konkurrenceprægede ramme udøver et pres på priserne i nedadgående retning, og at dette har en større indvirkning på EU-erhvervsgrenen end dumpingimporten. Mens presset fra detailsektoren som sådan ikke kan udelukkes som en faktor, der kan have haft en indvirkning på EU-erhvervsgrenen, skal det dog samtidig ikke glemmes, at denne struktur også er afhængig af leverandører, der kan levere til så lave priser. De store mængder af dumpingimporterede varer har ganske givet været en afgørende faktor i udviklingen og opretholdelsen af dette prispres. Da EU-producenterne desuden var i stand til at øge priserne, antyder dette, at følgevirkningerne af de strukturelle ændringer i detailsektoren ikke i sig selv er tilstrækkelige til at bryde årsagssammenhængen mellem skaden og dumpingimporten.
5.3.5. Virkningerne af EU-producenternes eksportresultater
(282)
EU-erhvervsgrenens ringe eksportresultater, som hænger sammen med euroens styrke i forhold til dollaren, blev også fremført som en årsag til den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, og som derfor skulle adskilles fra virkningerne af importen fra de pågældende lande.
(283)
En sammenligning af de samlede hjemmemarkedspriser og den samlede eksport antyder snarere, at EU-producenternes eksportpriser er steget med ca. 12 % i den betragtede periode, og at disse priser i undersøgelsesperioden var ca. 20 % højere end hjemmemarkedspriserne. Eksportmængderne forblev stabile og udgjorde ca. 25 % af produktionen. Da undersøgelsen har vist, at EU-producenternes eksportresultater kun er faldet en anelse, kan påstanden om, at eksportresultaterne var årsagen til EU-erhvervsgrenens skade, ikke godtages.
5.4. Konklusion om virkningen af andre faktorer
(284)
Som det fremgår af ovenstående har en række interesserede parter påstået, at faktorer udover dumpingimporten har været de væsentligste årsager til den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen.
(285)
De pågældende andre faktorer er blevet identificeret og nøje undersøgt. Sagens kendsgerninger viser dog, at ingen af de andre kendte faktorer alene eller tilsammen kunne være af et omfang, der kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som påførtes EU-producenterne.
H. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. KONSEKVENSER AF DEN FORVENTEDE MÆNGDE OG PRISMÆSSIGE VIRKNINGER FOR EU-ERHVERVSGRENEN, HVIS FORANSTALTNINGERNE BLEV OPHÆVET
(286)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra de lande, som er genstand for en undersøgelse, vurderet for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat skade.
(287)
I vurderingen af den sandsynlige indvirkning på EU-erhvervsgrenen, hvis de gældende foranstaltninger udløber, blev følgende faktorer taget i betragtning på linje med de ovenfor opsummerede elementer i henseende til sandsynlighed for fortsat dumping.
1.1. Kina
(288)
Som det fremgår af betragtning 261-262, blev der i undersøgelsesperioden fortsat importeret store mængder af fodtøj til dumpingpriser fra Kina.
(289)
En analyse af kapaciteten og udviklingen på hjemmemarkedet i Kina viste også, at den allerede store mængde af eksport vil fortsætte, hvis foranstaltningerne ophæves. Selv hvis importen som påstået ville falde med op til 30 % som følge af afmatning på markedet, vil mængderne fortsat være betydelige.
(290)
Det blev desuden konkluderet, at Unionen på grund af det højere prisniveau i forhold til det kinesiske hjemmemarked og tredjelandes markeder fortsat vil være et attraktivt marked for de kinesiske eksportører, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Selv om det ikke kan udelukkes, at der vil ske en vis stigning i eksportpriserne, blev det dog konkluderet, at der fortsat vil foretages eksport til dumpingpriser.
(291)
De betydelige dumping- og underbudsniveauer, der er konstateret, antyder, at ovennævnte eksportmængder til Unionen vil ske til dumpingpriser, som vil ligge væsentligt under EU-producenternes priser og omkostninger.
(292)
Den kombinerede effekt af disse mængder og priser vil være af et omfang, der kan føre til en forværring af EU-producenternes allerede vanskelige situation.
1.2. Vietnam
(293)
Det blev også for Vietnams vedkommende konkluderet, at der fortsat blev foretaget dumping i betydeligt omfang i undersøgelsesperioden.
(294)
Det blev desuden konkluderet, at Unionen fortsat er det vigtigste marked for de vietnamesiske eksportører, og at dette sandsynligvis fortsat vil være tilfældet, hvis foranstaltningerne ophæves.
(295)
I betragtning af, at der findes betydelig overskydende kapacitet og i betragtning af prisniveauet i Unionen i forhold til det vietnamesiske hjemmemarked og andre eksportmarkeder, er det sandsynligt, at importen af dumpingvarer vil stige yderligere, hvis foranstaltningerne udløber. Som det er tilfældet for Kina, vil importmængderne, selv hvis importen som påstået falder som følge af den økonomiske krise, være betydelige.
(296)
Som det var tilfældet for Kina, antyder de betydelige dumping- og underbudsniveauer, der er konstateret, at ovennævnte eksportmængder til Unionen vil ske til dumpingpriser, som vil ligge væsentligt under EU-producenternes priser og omkostninger. Ligeledes vil den kombinerede effekt af disse mængder og priser være af et omfang, der kan føre til en forværring af EU-producenternes allerede vanskelige situation.
2. PÅSTANDE FREMFØRT AF PARTERNE
(297)
En række interesserede parter fremsatte påstande om, at andre faktorer end dumpingimporten fra de pågældende lande rejste tvivl om dumpingimportens sandsynlige virkning på EU-erhvervsgrenens situation i fremtiden.
(298)
De faktorer, der blev nævnt, er i vidt omfang allerede blevet behandlet i afsnit G.5 om skadesvurderingen og vil derfor ikke blive gentaget i dette afsnit. Enkelte af påstandene hænger dog sammen med begivenheder efter undersøgelsesperiodens udløb, og der er derfor foretaget en yderligere analyse af deres mulige indvirkning fremover.
2.1. Sandsynlig virkning som følge af markedsafmatningen
(299)
En række parter har påstået, at virkningen af den økonomiske krise bør adskilles fra den påståede virkning af importen, da den bør betragtes adskilt fra sandsynligheden for fortsat/fornyet skadevoldende dumping. Ifølge disse interesserede parter er EU-erhvervsgrenen særligt påvirket af afmatningen, da forbrugerne i sådanne situationer typisk vil vælge varer af lavere kvalitet/pris som følge af den forringede købekraft.
(300)
Markedsafmatningen vil sandsynligvis føre til et yderligere fald i forbruget af den pågældende vare. Selv om lædersko stadig vil have en stærk position på markedet, vil salget sandsynligvis falde betydeligt mere end de 7 %, der allerede blev konstateret i perioden før afmatningen.
(301)
De økonomiske begrænsninger vil sandsynligvis gøre forbrugere og detailhandlere mere følsomme overfor prisstigninger, og en forringelse af forbrugernes købekraft kunne lægge begrænsninger for priserne i detailledet. Dette kunne til gengæld medføre et segmentskift (forbrugerne bevæger sig fra det højeste/mellemste segment til det mellemste segment og fra det mellemste segment til det mellemste/laveste segment) og flere reparationer. Konkurrencen mellem lædersko og andre billigere produkter af tekstil og syntetiske stoffer vil under sådanne omstændigheder sandsynligvis øges.
(302)
Det kan kort sagt ikke udelukkes, at markedsafmatningen vil bidrage til en forværring af EU-erhvervsgrenens situation på baggrund af de relaterede forbrugs- og prismæssige virkninger. Samtidig er det dog også sandsynligt, at den økonomiske krise vil forværre virkningen af dumpingimporten yderligere. Dette skyldes, at krisen sandsynligvis vil skabe et prispres på alle erhvervsdrivende, herunder eksportørerne fra de pågældende lande, hvorved deres allerede lave dumpingpriser sænkes yderligere. Med endnu lavere priser skabes der også et pres på det mellemste segment og det højeste segment, hvilket kan skabe et pres på EU-producenterne for at vende tilbage til det mellemste segment og det laveste segment. Det vil til gengæld føre til endnu hårdere konkurrence mellem EU-producerede varer og dumpingimporterede varer.
2.2. Sandsynlig virkning af de ændrede forbrugsmønstre
(303)
En række interesserede parter påstod, at en eventuel kommende forværring af EU-erhvervsgrenens resultater ikke vil skyldes importen fra de pågældende lande, men derimod med et fald i forbruget i Unionen. Dette fald i forbruget skulle angiveligt hænge sammen med ikke blot ændringer i modetendenserne, som er skiftet fra formelt fodtøj til fritidssko, men også med markedsafmatningen. Dette vil angiveligt skabe en øget tendens hos forbrugerne til at ændre præferencer til fordel for lavprissegmentet, som typisk er repræsenteret ved import fra tredjelande.
(304)
Et fald i det samlede forbrug vil efter al sandsynlighed have en negativ virkning på EU-producenternes resultater. Det kan dog også forventes, at et fald i forbrugernes købekraft vil gøre markedet mindre smidigt over for kortsigtede modetendenser, hvilket vil give den klassiske »brune sko« en genopblomstring, da det er EU-erhvervsgrenens stærkeste segment. Det kan således ikke konkluderes, at et fald i forbruget vil ramme EU-producerede sko hårdere end de importerede sko. Mens EU-producenterne sandsynligvis vil blive påvirket af et fald i forbruget, vil virkningen af betydelige mængder af dumpingimport fra de pågældende lande stadig være en væsentlig årsag til skade, hvis foranstaltninger får lov at udløbe.
2.3. Sandsynlig virkning af de forringede eksportresultater
(305)
Enkelte interesserede parter har også påstået, at EU-producenterne vil mærke den økonomiske krise særligt hårdt på deres eksportresultater.
(306)
Det kan i den forbindelse antages, at den økonomiske krise, som mærkes på verdensplan, også vil indvirke på Unionens samlede eksport. Et fald i eksportaktiviteten vil sandsynligvis bidrage negativt til den generelle udvikling i sektoren, men det skal dog erindres, at tre fjerdedele af EU-producenternes aktivitet er rettet mod hjemmemarkedet i Unionen. På denne baggrund kan det ikke konkluderes, at den sandsynlige virkning af de forringede eksportresultater i sig selv vil bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der påføres EU-producenterne.
2.4. Sandsynlige virkninger af EU-producenternes strukturelle problemer og manglende effektivitet
(307)
Det er også blevet påstået, at EU-producenterne tidligere har haft problemer med at udnytte foranstaltningerne, hvilket skyldes, at deres problemer hænger sammen med strukturelle problemer og manglende effektivitet i erhvervsgrenen og ikke med den påståede dumping fra Kina og Vietnam. Ifølge disse påstande vil den økonomiske krise forværre de strukturelle problemer i sektoren og yderligere løsne sammenhængen mellem den påførte skade og dumpingen.
(308)
Det skal først og fremmes erindres, at det af undersøgelsen fremgik, at EU-producenterne uanset deres konkurrencemæssige position er blevet påført væsentlig skade af dumpingimporten. Det skal dog under alle omstændigheder bemærkes, at EU-erhvervsgrenen, jf. ovenfor, har registeret en delvis genrejsning, selv om den stadig var i en vanskelig situation, i den betragtede periode og har været i stand til at opretholde en stabil markedsandel. En stor del af sektoren har desuden ændret forretningsmodel eller søger at gøre det i) ved at samle deres ressourcer i klynger for at udnytte specialiseringen bedst muligt og skabe stordriftsfordele for grupperne, ii) gennem direkte salg til detailhandlere og iii) ved at producere sko til det mellemste/dyreste og det dyreste segment. Det er yderst usandsynligt, at erhvervsgrenen ville have kunnet fortsætte med denne proces, hvis foranstaltningerne ikke var blevet indført, og de virksomheder, som er i gang med at ændre deres forretningsmodel, vil med stor sandsynlighed ikke kunne gennemføre denne proces.
(309)
Det kan dog også forventes, at markedsafmatningen vil øge presset og muligvis også sætte en stopper for processen i de virksomheder, der endnu ikke har været i stand til at tilpasse sig ved at ændre forretningsmodel. Situationen for disse virksomheder risikerer at blive forværret yderligere, og mange virksomheder i denne gruppe vil måske endda lukke, når konkurrencen forøges. De virksomheder, der har indført de mere avancerede forretningsmodeller, vil sandsynligvis heller ikke undslippe virkningen af markedsafmatningen, idet priserne i det mellemste/højeste segment, som de er specialiserede i, sandsynligvis også vil blive udsat for et generelt pres i nedadgående retning.
(310)
For så vidt angår vurderingen af situationen i den betragtede periode, vil det dog være vanskeligt at påstå, at den økonomiske krise alene vil kunne bryde årsagssammenhængen med dumpingimporten. Tværtimod vil det pres i nedadgående retning på priserne, som understøttes af dumpingimport til billige priser, sandsynligvis også skabe en dominoeffekt og tvinge en endnu større del af EU-produktionen til det samme segment som dumpingimporten og dermed dumpingimportens pres på EU-producenterne, jf. betragtning 302. Under sådanne omstændigheder vil EU-producenterne derfor blive mere afhængige end nogensinde af foranstaltningerne i fremtiden.
2.5. Sandsynlige følgevirkninger af importen fra tredjelande
(311)
Det blev også undersøgt, om importen fra tredjelande kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Det blev i den forbindelse påstået, at tredjelandenes eksport til Unionen er steget konstant og at der i kølvandet på de højere omkostninger i Kina og Vietnam og den økonomiske krise er den vigtigste kilde til bekymring for Unionen i fremtiden.
(312)
Med prisforskellen mellem dumpingimporten fra de pågældende lande og importen fra tredjelande in mente vil det dog være temmelig sandsynligt, at eksporten fra Kina og Vietnam vil vinde priskampen over importen fra tredjelande. Dette tyder til gengæld på et relativt fald i importen fra disse lande i fremtiden. Som det fremgår af afsnit C.3 og C.4, tyder intet på, at de kinesiske eller vietnamesiske eksportører vil trække sig ud af EU-markedet. Tværtimod kunne den omfattende ledige kapacitet antyde, at de har et incitament til at blive på markedet så længe som muligt.
(313)
Ud fra ovenstående vil virkningen af importen fra andre tredjelande på EU-erhvervsgrenens situation efter al sandsynlighed blive mindre, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
2.6. Sandsynlige virkninger af svingninger i valutakurserne
(314)
Det er også blevet påstået, at EU-producenternes skade sandsynligvis vil mindske som følge af dollarens opskrivning i forhold til euroen. Svingningerne i valutakurserne vil sætte priserne i vejret på den dumpingimport, der handles i euro og dermed indsnævre prisforskellen mellem dumpingimporten og EU-producenternes priser.
(315)
Der skal i den forbindelse mindes om, at undersøgelsen skal fastslå, om dumpingimporten (med hensyn til priser og mængde) har forvoldt (eller sandsynligvis vil forvolde) EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, eller om en sådan væsentlig skade (eller sandsynlighed derfor) kan skyldes andre faktorer. I den forbindelse fremgår det af grundforordningens artikel 3, stk. 6, at det skal dokumenteres, at dumpingimportens prisniveau forvolder (eller sandsynligvis vil forvolde) skade. Den omhandler derfor kun forskelle mellem prisniveauer, og der findes således intet krav om en analyse af de faktorer, der påvirker prisniveauet.
(316)
Dumpingimportens sandsynlige virkninger for EU-erhvervsgrenens priser undersøges hovedsageligt gennem fastsættelse af prisunderbuddet, prisfaldet og pristrykket. Til dette formål sammenlignes de dumpede eksportpriser og EU-erhvervsgrenens salgspriser, og de eksportpriser, der anvendes til skadesberegningerne, skal i visse tilfælde omregnes til en anden valuta for at tilvejebringe et sammenligningsgrundlag. Følgelig sikrer brugen af valutakurser i denne sammenhæng kun, at prisforskellen fastsættes på et sammenligneligt grundlag. Heraf fremgår, at det selvfølgelig er åbenlyst, at valutakursen i princippet ikke kan være endnu en skadesfaktor.
(317)
Ovenstående bekræftes også af ordlyden i grundforordningens artikel 3, stk. 7, der henviser til andre kendte faktorer end dumpingimporten. Listen over de andre kendte faktorer i nævnte artikel indeholder ingen henvisning til faktorer, der påvirker dumpingimportens prisniveau.
(318)
Selv hvis denne faktor blev taget i betragtning på grund af det sandsynlige pres på forbrugerpriserne på et marked i afmatning, er det dog usandsynligt, at importører, der køber deres varer fra de pågældende lande, ville være i stand til at øge priserne til detailhandlen som følge af dollarens opskrivning. Desuden er valutakurserne i sig selv vanskelige at forudsige, og der er i tiden efter undersøgelsesperioden sket en nedskrivning af dollaren i forhold til euroen, hvilket gør det umuligt at konkludere, at valutakurssvingningerne vil have en virkning i opadgående retning på priserne på dumpingimporten fra de pågældende lande.
(319)
Ud fra ovenstående kan det således ikke konkluderes, at udviklingen i valutakurserne kan være endnu en skadevoldende faktor.
3. KONKLUSION OM DEN SANDSYNLIGE VIRKNING AF ANDRE FAKTORER
(320)
Ud fra ovenstående kan det ikke udelukkes, at andre faktorer såsom den økonomiske krise vil have en virkning på EU-producenternes økonomiske situation, men undersøgelsen har dog ikke vist, at de alene vil kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den fortsatte skade, som vil forvoldes EU-erhvervsgrenen.
I. KONKLUSION OM FORTSAT SKADE
(321)
Som det fremgår af afsnit G.4, har undersøgelsen vist, at EU-erhvervsgrenens skadelige situation er fortsat i undersøgelsesperioden. Fortsat skade er i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, i sig selv en god indikator for, at skaden sandsynligvis også vil fortsatte i fremtiden, hvilket antyder, at foranstaltningerne bør bevares.
(322)
Resultaterne vedrørende importen viser, at der sandsynligvis fortsat vil importeres store mængder til dumpingpriser, og at pristrykket (ikke mindst i forbindelse med den økonomiske krise) sandsynligvis vil forværre konkurrencen mellem dumpingimporterede sko og EU-producerede lædersko. Undersøgelsen har også vist, at der ikke er andre kendte faktorer, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der forvoldes EU-producenterne.
(323)
En overordnet analyse af resultaterne af undersøgelsen antyder, at en ophævelse af foranstaltningerne sandsynligvis vil føre til fortsat import af store og måske endda øgede mængder fra både Kina og Vietnam til priser, der vil underbyde EU-erhvervsgrenens priser yderligere. Markedsafmatningen vil sandsynligvis forværre denne udvikling yderligere. Dumpingimporten ville derfor efter al sandsynlighed få en betydelig, skadevoldende indvirkning på EU-erhvervsgrenen. Under disse omstændigheder ville EU-erhvervsgrenen enten også skulle sætte sine priser ned for at bevare sin markedsandel eller bibeholde salgspriserne på det nuværende niveau og i stedet miste kunder og i sidste instans omsætning. I førstnævnte tilfælde ville EU-erhvervsgrenen skulle operere med et tab, og i sidstnævnte tilfælde ville de mistede salgsmængder som sådan i sidste ende føre til øgede omkostninger efterfulgt af tab.
(324)
Desuden har EU-erhvervsgrenen i mange år lidt under følgerne af dumpingimport og befinder sig nu i en vanskelig økonomisk situation. Det er dog også blevet konkluderet, at en stor del af EU-producenterne har været i stand til at omlægge deres forretningsmodel og koncentrere sig om det mellemste/dyreste varesegment med højere merværdi og med mere strømlinede distributionskanaler. Denne gruppe absorberer desuden gradvist aktiviteten fra den del af erhvervsgrenen, der endnu ikke har været i stand til at tilpasse og gennemføre nye forretningsmodeller, og der vil være behov for en yderligere tilpasningsperiode for at afslutte denne ændringsproces i hele erhvervsgrenen.
(325)
Hvis foranstaltningerne ophører på dette vanskelige tidspunkt, vil EU-producenternes situation forværres, og der vil sandsynligvis blive sat en stopper for overgangen til en ny forretningsmodel og en stor del af erhvervsgrenens overlevelse vil blive bragt i fare.
(326)
Derfor har undersøgelsen vist, at der på grund af importen fra både Kina og Vietnam er en stor sandsynlighed for fortsat skade for EU-erhvervsgrenen på kort og mellemlang sigt, indtil tilpasningsprocessen er afsluttet.
J. BEMÆRKNINGER MODTAGET FRA INTERESSEREDE PARTER EFTER FREMLÆGGELSEN AF RESULTATERNE
(327)
Der blev indsendt en række bemærkninger efter fremlæggelsen af resultaterne. Ingen af bemærkningerne var dog af en sådan karakter, at det ændrer konklusionerne. De vigtigste påstande vedrørte følgende punkter.
1. BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE FORMELLE OG PROCEDUREMÆSSIGE SPØRGSMÅL OG PARTERNES RET TIL AT FORSVARE SIG
1.1. Hemmeligholdelse af klagernes navne
(328)
En række interesserede parter gentog deres bekymringer i forbindelse med den fortrolige behandling af klageren og påstod, at intet i det dokument, der støttede påstanden, tydede på, at klagernes situation ville blive forværret, hvis deres identitet blev offentliggjort. En anden interesseret part tilføjede, at der med henblik på hemmeligholdelse i henhold til WTO-praksis kræves en gyldig grund for alle dokumenter, uanset om de i sagens natur betragtes som fortrolige eller ej. I henhold til denne part er der i denne sag ingen gyldige grunde hertil.
(329)
Samme part påstod desuden, at hvis der ikke desto mindre indrømmes fortrolig behandling, bør dette til gengæld betyde, at der i hvert fald fremlægges fulde oplysninger om stikprøvens enhedspris og rentabilitetsindikatorer.
(330)
Hemmeligholdelsen af klagerens identitet og af de producenter, der indgik i stikprøven, var, jf. betragtning 40-42, baseret på en behørig anmodning i henhold til grundforordningens artikel 19. Det er derfor ikke korrekt, at klageren ikke havde en gyldig grund. Hvad angår påstanden om, at de fulde oplysninger om enhedspris og rentabilitet bør fremlægges, fastholder Kommissionen, at dette set i sammenhæng med offentligt tilgængelige oplysninger, indirekte kunne afsløre klagerens identitet. En sådan fremlæggelse af oplysninger inden for gruppen af stikprøvevirksomheder ville desuden påvirke de øvrige stikprøvevirksomheders kommercielle interesser, da de også er konkurrenter på markedet.
(331)
Ud fra ovenstående ændrer de modtagne bemærkninger ikke konklusionen om at indrømme fortrolig behandling til de EU-producenter, der støttede klagen.
1.2. Definition af EU-erhvervsgrenen og repræsentativitet
(332)
En række interesserede parter påstod, at Kommissionen havde anvendt definitionen af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen ukorrekt.
(333)
To parter påstod, at en skadesvurdering skal baseres på oplysninger om klageren og de virksomheder, der støtter klagen, og ikke på grundlag af den samlede EU-produktion. Dette ville i henhold til disse parter betyde, at de anvendte makroøkonomiske indikatorer, ikke var repræsentative.
(334)
Det blev desuden påstået, at Kommissionen ikke havde udelukket en virksomhed fra stikprøven, som havde stoppet sin produktion i Unionen i løbet af undersøgelsesperioden. Enkelte parter påstod, at inddragelsen af denne virksomhed havde forårsaget fordrejninger i de mikroøkonomiske indikatorer og i underbudsanalysen. Modsat påstod en anden interesseret part, der ikke anfægtede inddragelsen af den pågældende part i stikprøven, at alle denne virksomheds oplysninger og ikke kun oplysningerne vedrørende dens aktivitet i Unionen burde tages i betragtning i forbindelse med skadesanalysen.
(335)
De samme interesserede parter påstod, at Kommissionen burde havde udelukket virksomheder, som importerede op til 25 % af den samlede produktion fra tredjelandene, fra definitionen af EU-erhvervsgrenen. Ifølge parterne var dette en ændring af metoden i forhold til betragtning 231 i forordningen om indførelse af de midlertidige foranstaltninger som led i den oprindelige undersøgelse, hvoraf det fremgår, at alle virksomheder, som havde udflyttet produktionen, var blevet udelukket. Det blev desuden påstået, at Kommissionens generelle praksis for anvendelse af grundforordningens artikel 4, stk. 1, krævede, at virksomheder, der importerer ca. 25 % af den samlede produktion, udelukkes. I den forbindelse påstod en part desuden, at Kommissionen fejlagtigt havde konkluderet, at ingen af CEC's medlemmer havde udliciteret produktionen, selv om det modsatte klart fremgik af et indlæg, der blev fremsendt i løbet af undersøgelsen.
(336)
En række interesserede parter angav desuden, at der i det generelle dokument med fremlæggelsen af resultaterne var uoverensstemmelser, da det af betragtning 3 fremgår, at støtten til klagen udgjorde 35 %, mens den i betragtning 193 er på 25 %.
(337)
EU-erhvervsgrenen blev, jf. betragtning 193-200, defineret i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 4, stk. 1. Analysen af situationen for hele EU-produktionen er i tråd med grundforordningens bestemmelser. Påstanden om, at skadesanalysen var baseret på en ukorrekt definition af EU-erhvervsgrenen, må derfor afvises.
(338)
Hvad angår påstanden om, at en af virksomhederne i stikprøven burde have været udelukket, skal det erindres, at det af betragtning 23 og 196 fremgår, hvorfor denne virksomhed stadig indgår i stikprøven. Det konkluderes endvidere, at en eventuel udelukkelse ikke ville have nogen effekt på stikprøvens repræsentativitet eller skadessituation, herunder underbud. Dette skyldes virksomhedens begrænsede vægt i stikprøven. Det har derfor i praksis ingen betydning for analyseresultatet, om virksomheden formelt udelukkes eller ej.
(339)
EU-produktionen var udelukkende baseret på virksomheder, der hører under definitionen i artikel 4 (inkl. artikel 4, stk. 1), jf. betragtning 195. Ud fra de foreliggende oplysninger blev der ikke taget hensyn til retlige enheder, der havde udflyttet produktionen, og som burde udelukkes fra definitionen af EU-producenterne i henhold til artikel 4, stk. 1. Det skal i den forbindelse erindres, at begrænset import ikke i sig selv er en udflytning. En mindre gruppe klagende producenter importerede ganske rigtigt, men kun i meget begrænsede mængder og under alle omstændigheder højst 25 % af den pågældende virksomheds samlede produktion. Ud fra det foregående er påstanden om, at Kommissionen afveg fra den praksis, der blev anvendt i den oprindelige procedure, eller fra grundforordningens bestemmelser, ikke korrekt.
(340)
Hvad angår de påståede uoverensstemmelser mellem angivelserne af støtten i betragtning 3 og 193, skal det bemærkes, at det i betragtning 193 blot angives, at støtten er over det retlige minimum på 25 %, der er således ikke tale om en indikation af den faktiske støtte over denne grænse.
1.3. Periode i forbindelse med skadesvurderingen
(341)
En række parter påstod, at den periode, der blev lagt til grund for skadesvurderingen, var ude af sammenhæng. Det blev navnlig påstået, at det ville føre til et usammenhængende resultat at anvende den betragtede periode og 2005 som referenceperiode for visse indikatorer og den oprindelige undersøgelsesperiode for andre skadesindikatorer. Andre interesserede parter påstod, at Kommissionen havde lagt data for 2005 og den oprindelige undersøgelsesperiode til grund uden dog at fremlægge disse.
(342)
Vurderingen af skadesanalysen blev baseret på resultaterne for den betragtede periode, dvs. fra 2006 til og med udgangen af undersøgelsesperioden. Der blev kun henvist til den oprindelige undersøgelsesperiode og 2005 med henblik på at supplere analysen, men dette havde ikke en afgørende indvirkning på konklusionerne. Ud fra ovenstående afvises påstanden om, at perioden for skadesvurderingen førte til en usammenhængende analyse.
1.4. Repræsentativitet for så vidt angår stikprøven af EU-producenter
(343)
En række parter påstod, at stikprøven af EU-producenter ikke var repræsentativ, hvad angår varetyper, størrelse og geografisk spredning.
(344)
Det blev i den forbindelse påstået, at Kommissionen ikke havde uddybet den geografiske spredning af stikprøven tilstrækkeligt, og at stikprøven under alle omstændigheder ikke var repræsentativ, da der produceres fodtøj i mindst 7 medlemsstater, hvoraf kun fire indgik i stikprøven. Det blev desuden påstået, at især en medlemsstat var overrepræsenteret. En interesseret part anmodede desuden Kommissionen om at fremlægge oplysningerne om omfanget af forarbejdningsaftaler i EU-erhvervsgrenen.
(345)
En part påstod desuden, at damefodtøj var overrepræsenteret i stikprøven, og en anden part mindede om, at stikprøvens rentabilitet ikke var repræsentativ i forhold til det tal, der er udledt af klagen.
(346)
Betragtning 28 indeholder en uddybning af stikprøvens geografiske spredning og dens repræsentativitet i forhold til den samlede geografiske spredning i Unionen. Det erindres i den forbindelse, at stikprøven i vidt omfang afspejlede den geografiske spredning af hele populationen, og at en helt identisk geografisk spredning ikke er nødvendig. Desuden viste undersøgelsen, at ca. 60 % af stikprøvens produktion foregik via de såkaldte »underentrepriser« eller »forarbejdningsaftaler«.
(347)
Da disse »underentrepriser« eller »forarbejdningsaftaler« også forekommer i virksomheder i forskellige medlemsstater, blev det sikret, at produktionen blev tilskrevet den ordregivende virksomheds medlemsstat.
(348)
Ud fra det foregående vil en ændring af vægten for en medlemsstat ikke gøre stikprøven ikke-repræsentativ. I betragtning af, at underentreprisen og at to tredjedele af produktionen er koncentreret i tre medlemsstater, kan der ikke være krav om at inddrage repræsentanter fra 7 producerende lande.
(349)
Det erindres, at det af betragtning 29 fremgår, at EU-producenterne i stikprøven omfattede et tværsnit af varesegmenter, som i høj grad afspejlede tværsnittet for den samlede population. Det samme gælder for opdelingen i herre- og damesko, selv om der er udsving i alle kategorier: herre-, dame- og børnesko sælges i betydelige mængder af virksomhederne i stikprøven og af den samlede population. Hvad angår fortjenestens niveau, betyder forskellen mellem stikprøven og klagen ikke, at stikprøven ikke er repræsentativ. Under alle omstændigheder skal det bemærkes, at stikprøvens rentabilitet er inden for samme interval som efter en analyse af samtlige oplysninger i klagen.
1.5. Toldsatsen i den oprindelige undersøgelse
(350)
Visse parter påstod, at Kina var blevet diskrimineret i forhold til Vietnam allerede i den oprindelige procedure, idet der blev pålagt en højere told på importen fra Kina, selv om dumpingmargenen for Kina var lavere end dumpingmargenen for Vietnam. Det blev desuden påstået, at Kina blev forskelsbehandlet på grund af den metode, der blev anvendt til at tilpasse skadesmargenen i den oprindelige undersøgelse.
(351)
For det første anvender Unionen pr. definition reglen om lavest mulige told, hvilket betyder, at skadesmargenen kan anvendes til fastsættelse af tolden i stedet for dumpingmargenen. Dernæst blev det med henblik på at indføre den lavest mulige afhjælpning af skadevoldende dumping i den oprindelige procedure fundet nødvendigt at tage højde for ikke-skadevoldende mængder og værdier, som blev beregnet for at nå frem til den lavest mulige afhjælpning af den skade, som blev forvoldt af både Kina og Vietnam, og som resulterede i den indførte antidumpingtold. Det skal i den forbindelse erindres, at formålet med en udløbsundersøgelse er at vurdere, om de foreliggende kendsgerninger berettiger, at foranstaltningerne i deres nuværende form bevares i endnu en periode. I betragtning af, at det ikke er muligt at ændre foranstaltningernes niveau som led i denne undersøgelse, kan påstandene i den henseende ikke tages i betragtning.
2. BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE SKADESANALYSEN
2.1. Kumulering af importen fra Kina og Vietnam
(352)
En interesseret part påstod, at betingelserne for en kumulering ikke var opfyldt, da tendensen vedrørende Vietnam adskilte sig meget fra tendensen vedrørende Kina. Det blev endvidere påstået, at importen fra Vietnam ikke længere kunne antages at forvolde skade, da mængderne i undersøgelsesperioden lå under de ikke-skadevoldende mængder, som fastslået i den oprindelige undersøgelse.
(353)
Det skal erindres, at der i betragtning 216 ff. blev gennemført en udvidet analyse, som viste, at betingelserne for kumulering var opfyldt. På denne baggrund er påstanden om ikke-skadevoldende mængder ikke relevant.
2.2. Virkningen af udlicitering
(354)
En interesseret part fremførte, at dokumentet med fremlæggelsen af oplysningerne viste, at EU-erhvervsgrenen fortsat udflytter produktionen. Dette viste iflg. parterne, at den gældende told ikke havde kunnet stoppe udflytningsprocessen.
(355)
Det skal i den forbindelse erindres, at formålet med tolden ikke er at stoppe eller fremme en udflytningsproces, men at korrigere handelsforvridninger forårsaget af dumpingimporten. Det skal desuden bemærkes, at en række virksomheder havde udflyttet produktionen til andre medlemsstater eller til tredjelande, som ikke er genstand for foranstaltninger. Ud fra ovenstående kan denne påstand ikke accepteres.
2.3. Virkningen af de makroøkonomiske indikatorer
(356)
En interesseret part mente, at svarene fra de nationale sammenslutninger ikke var tilstrækkeligt grundlag for skadesindikatorerne, da man af deres besvarelser ikke kan udlede oplysninger vedrørende alle skadesindikatorerne. Parten anfægtede ligeledes, at der kun blev indhentet ni besvarelser.
(357)
En række parter anfægtede de makroøkonomiske indikatorer, da disse var baseret på EU-produktionen som helhed og ikke på oplysningerne fra klagerne og de støttende virksomheder. Der blev allerede i betragtning 337 ovenfor givet en begrundelse for fastsættelsen af de makroøkonomiske indikatorer, og en yderligere uddybning er derfor ikke nødvendig. En interesseret part påstod, at de makroøkonomiske indikatorer alligevel ikke var pålidelige. En stigning i beskæftigelsen på 359 % siden den oprindelige undersøgelse blev givet som eksempel på, hvorfor indikatorerne skulle betragtes som urimelige. Påstanden blev underbygget af en bemærkning om, at de makroøkonomiske indikatorer i flere tilfælde adskilte sig fra indikatorerne i stikprøven.
(358)
En række interesserede parter påstod, at de fremlagte forbrugstendenser var usammenhængende, da en del af dokumentet nævnte et fald på 7 %, mens der omtales et fald på 14 % i en anden del af dokumentet. Ligeledes blev oplysningerne om produktionskapaciteten og beskæftigelsen betragtet som usammenhængende, da de viste forskellige tendenser, selv om det i fremlæggelsesdokumentet blev angivet, at de to var forbundet.
(359)
Hvad angår kilderne, indhentede Kommissionen fra de nationale sammenslutninger de oplysninger, som de kunne forventes at råde over, jf. betragtning 225-226. Det er ikke usædvanligt, at disse oplysninger ikke omfatter alle skadesindikatorer, og det viser blot, at disse sammenslutninger ikke har adgang til oplysninger vedrørende visse specifikke indikatorer. Derfor indhenter de undersøgende myndigheder disse oplysninger fra en repræsentativ stikprøve af virksomheder. De ni besvarelser fra de nationale sammenslutninger, tegner sig for en væsentlig del af produktionen (over 80 % af EU-produktionen) og blev suppleret med statistiske oplysninger og andre data fra de interesserede parter.
(360)
Hvad angår beskæftigelsesniveauet, skal det erindres, at tallet i den oprindelige undersøgelse, 57 000 ansatte, var baseret på oplysninger fra klagerne. De nuværende tal for beskæftigelsen på 262 000 er en makroøkonomisk indikator og vedrører hele EU-erhvervsgrenen, jf. ovenfor. Vedrørende forskelle mellem indikatorerne for stikprøven og for hele EU-erhvervsgrenen skal det erindres, at disse indikatorer ikke behøver at afspejle hinanden fuldstændigt for at være repræsentative. Deres repræsentativitet er sikret, idet de følger de samme tendenser. Hvad angår de påståede uoverensstemmelser vedrørende forbruget, henviste faldet på 7 % til perioden 2006-UP, mens faldet på 14 % henviste til perioden 2005-UP.
(361)
Ud fra ovenstående afvises bemærkningerne om sammensætningen og analysen af de makroøkonomiske indikatorer.
2.4. Virkningen af de mikroøkonomiske indikatorer
(362)
En interesseret part påstod, at EU-erhvervsgrenens fortjeneste på 3 % skulle betragtes som et godt resultat især i betragtning af, at markedet er vigende. Det blev desuden anført, at påstanden om, at EU-erhvervsgrenen er udsat for et pristryk fra importen fra Kina og Vietnam, ikke var dokumenteret af resultaterne, idet EU-erhvervsgrenen var i stand til at hæve priserne med 30 % i den betragtede periode.
(363)
Som det fremgår af den oprindelige undersøgelse, er den forventede fortjeneste uden skadevoldende dumping på 6 %, altså langt over de ca. 3 %, som EU-erhvervsgrenen opnåede, hvilket desuden ikke er nok til at sikre erhvervsgrenens overlevelse på mellemlang sigt og finansiere den igangværende omstruktureringsproces. Dette skal desuden sammenlignes med importørernes høje fortjenester. Hvad angår EU-erhvervsgrenens salgspriser, hindrede stigningen ikke direkte konkurrence mellem varerne, hvilket påvirkede underbuddet. De lave fortjenstmargener er et bevis på, at der udøves et pristryk, da EU-erhvervsgrenen ikke kan få en højere avance.
(364)
Ud fra ovenstående afvises påstandene om analysen af de mikroøkonomiske indikatorer.
2.5. Underbudsanalysen
(365)
En række interesserede parter satte spørgsmålstegn ved Kommissionens underbudsanalyse. Det blev i den forbindelse påstået, at Kommissionen kunstigt havde skabt et større match mellem varekontrolnumrene ved at omklassificere visse skotyper fra varegruppe E til A.
(366)
Andre interesserede parter mente, at Kommissionen havde undladt at meddele, hvorfor det niveau for justeringen for FoU, som var fastsat i den oprindelige undersøgelse, nu var lavere. Det blev ligeledes fremført, at Kommissionen ikke havde meddelt, i hvilket omfang der var foretaget justeringer for salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder.
(367)
Påstanden om, at der blev skabt et kunstigt match ved hjælp af en omklassificering af varekontrolnumrene, er ikke korrekt. Der blev ikke foretaget nogen omklassificering, jf. betragtning 57 ff., men der blev, hvor det var nødvendigt, foretaget en korrektion, hvor parterne havde placeret varerne i en forkert kategori.
(368)
Hvad angår påstanden om, at der ikke blev givet en begrundelse for ændringen i justeringen for FoU, skal det bemærkes, at der anvendtes den samme metode som i den oprindelige undersøgelse til at beregne justeringen, som altså blev baseret på efterprøvede oplysninger fra de samarbejdsvillige parter vedrørende undersøgelsesperioden. Eksportørernes cif-pris blev fastlagt på grundlag af virksomhedernes egne data, som eventuelt blev korrigeret.
(369)
Ud fra ovenstående afvises påstandene om en mangelfuld underbudsanalyse.
2.6. Konklusion om fortsat skade
(370)
En række interesserede parter påstod, at de overordnede skadesindikatorer var positive og at Kommissionen havde baseret sin konklusion om fortsat skade udelukkende på rentabiliteten. Da rentabiliteten i undersøgelsesperioden var på sit højeste siden 2001, burde denne indikator også fortolkes således, at EU-erhvervsgrenen ikke længere forvoldes skade. En række interesserede parter fremlagde desuden specifikke eksempler på virksomheder, der klarede sig godt, som dokumentation for deres påstand om, at EU-erhvervsgrenen ikke forvoldes skade.
(371)
En anden interesseret part mente, at Kommissionen ikke havde taget virkningen af den ændrede forretningsmodel i betragtning i forbindelse med vurderingen af produktion og salg samt i skadesanalysen generelt. Det blev ligeledes påstået, at virkningerne af udliciteringen ikke var blevet taget i betragtning, og stikprøvens gennemsnitlige fortjeneste ville iflg. denne part have været meget højere, hvis de udliciterede aktiviteter var blevet taget i betragtning.
(372)
Det skal i den forbindelse understreges, at analysen af skadesindikatorerne i sagens natur er overordnet, og at der kan konstateres skade, selv om ikke alle indikatorerne viser en forværring. Det skal også bemærkes, at foranstaltningerne fandt anvendelse i den analyserede periode, og at der derfor logisk set kan forventes en vis nedbringelse af skaden. Til trods for dette og som allerede angivet i betragtning 257 ff. forværredes forbruget, produktionen, salget og kapacitetsudnyttelsen i løbet af perioden, underbuddet var fortsat var betydeligt, og rentabiliteten var meget lav og lå langt under det normale niveau for den fortjeneste, der kan forventes i en situation uden skadevoldende dumping. Generelt set viste analysen en delvis afhjælpning af skaden på grund af foranstaltningerne - men på ingen måde, at skaden er ophørt.
(373)
I en erhvervsgren med over 18 000 virksomheder vil der helt naturligt være en spredning i de enkelte virksomheders resultater, men dette betyder dog ikke, at erhvervsgrenen som helhed ikke påføres skade. Det skal erindres, at analysen af de makroøkonomiske indikatorer for hele erhvervsgrenen og de mikroøkonomiske indikatorer for en repræsentativ stikprøve af producenter (begge jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, viste, at der fortsat forvoldtes skade.
(374)
Hvad angår virkningerne af den ændrede forretningsmodel, vedrører den beregnede gennemsnitlige fortjeneste til EU-producenterne i stikprøven. Alle ændringer (i bl.a. forretningsmodel, handelsled) blev indarbejdet i analysen. En virksomheds aktivitet som importør kan ifølge lovens krav ikke tilskrives virksomhedens situation som producent.
(375)
Ud fra ovenstående foretages der ingen ændringer i konklusionerne om skade i betragtning 257-260.
3. BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE ÅRSAGSSAMMENHÆNGEN MELLEM EU-ERHVERVSGRENENS SKADE OG DUMPINGIMPORTEN
(376)
En række interesserede parter mente, at Kommissionen havde undladt at tage hele virkningen af andre faktorer for EU-producenternes økonomiske levedygtighed i betragtning. Det blev generelt påstået, at Kommissionen havde anvendt en snæver indgangsvinkel i forbindelse med virkningen af andre faktorer. Det blev i den henseende påstået, at analysen af hver faktor isoleret set havde betydet, at alle virkninger med undtagelse af den, der var genstand for analysen, blev tilskrevet dumpingimporten.
(377)
En række interesserede parter mente, at Kommissionen havde undervurderet virkningen af importen fra tredjelande. Parterne anførte, at den vejede gennemsnitspris på importen fra tredjelande kun var 0,39 EUR højere end prisen på importen fra Folkerepublikken Kina og Vietnam og derfor havde en betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenen. Det blev desuden anført, at hvis sammenligningen havde været baseret på hjemtagningspriser og ikke cif-priser, ville priserne på import fra især Indien og Indonesien have været lavere end priserne for de pågældende lande.
(378)
En række parter påstod, at Kommissionen ikke havde begrundet sin konklusion om, at der var konkurrence mellem den pågældende vare importeret fra Kina og Vietnam og den samme vare, der produceres i Unionen. Det blev endvidere påstået, at denne konklusion var i modstrid med en række afsnit i fremlæggelsesdokumentet, hvoraf det fremgik, hvorledes EU-erhvervsgrenen er koncentreret i det mellemste og højeste segment. Det blev vurderet, at dette resultat var i modstrid med konklusionen om, at EU-erhvervsgrenen konkurrerer med varer fra Kina og Vietnam i det billigste varesegment. En interesseret part mente, at Kommissionen havde undladt at give en definition af varerne i det højeste, mellemste og laveste segment, og påstod, at der ikke forelå bevis for, at EU-erhvervsgrenen reelt ændrede strategi til et højere segment.
(379)
En interesseret part mente, at Kommissionen havde undladt at tage indvirkningen af det ændrede forbrug og krisen på EU-erhvervsgrenen i betragtning. Det blev navnlig anført, at Kommissionen fejlagtigt havde konkluderet, at importpriserne ville falde som følge af krisen, for den faktiske udvikling i de 6 måneder efter undersøgelsesperioden viste et fald i mængderne og en stigning i priserne.
(380)
En interesseret part mente, at Kommissionen ikke havde fremlagt tilstrækkelige beviser for, at erhvervsgrenens problemer ikke skyldtes strukturelle mangler. Denne part mente, at påstanden om, at de virksomheder, der havde ændret forretningsmodel, også påførtes skade, burde afvises, idet parten mente, at en ændring i forretningsmodel i sig selv ikke i tilstrækkeligt omfang antydede, at virksomhederne ikke havde strukturelle problemer.
(381)
I tillæg til de andre faktorer ovenfor påstod en interesseret part, at Kommissionen i den overordnede analyse af andre faktorer havde undladt at vurdere virkningerne af en omstrukturering af forretningsmodellen for EU-producenternes fortjeneste, virkningen af EU-erhvervsgrenens udlicitering og virkningen af manglen på faglærte arbejdstagere.
(382)
Det erindres i den forbindelse, at der blev udført en meget grundig og omfattende analyse af de øvrige faktorer som led i denne undersøgelse. Det erindres desuden, jf. betragtning 285, at disse faktorer blev analyseret samlet og individuelt, og påstanden om, at Kommissionen antog en isolationistisk indgangsvinkel, kan derfor ikke godtages.
(383)
Vedrørende virkningen af importen fra tredjelande blev det i undersøgelsen fastslået, at der var betydelige forskelle i prisen mellem de pågældende lande og andre tredjelande, hvis gennemsnitlige priser generelt ligger betydeligt højere end Folkerepublikken Kinas og Vietnams. Det fremgår desuden af betragtning 277, at disse forskelle også gælder Indien og Indonesien, når der sammenlignes med Folkerepublikken Kina. Selv om der ses bort fra forskellene i importpriserne, er markedsandelen for Indien og Indonesien kun på 8 % og 5 % i forhold til en markedsandel på 29 % for Folkerepublikken Kina og Vietnam. Hvad angår importmængden, kan virkningen af importen derfor ikke bryde årsagssammenhængen.
(384)
Betragtning 265 indeholder en omfattende analyse af konkurrence mellem sko importeret fra de pågældende lande og sko, der produceres i Unionen. Det kan i den forbindelse blot tilføjes, at resultaterne vedrørende de virksomheder i stikprøven, der havde ændret forretningsmodel, klart viste, at denne del af erhvervsgrenen ændrede strategi til et højere varesegment. Det blev desuden fastslået, at dumpingvarerne udgjorde en væsentlig del af det mellemste og det højeste segment. Det ikke-fortrolige dossier indeholdt desuden dokumentation for de varetyper, der produceres i Unionen, og for de varer, der importeres. Som fastslået i den foregående undersøgelse, omfatter »det mellemste/højeste« segment især mærkevarer med en høj detailpris. De lavere segmenter omfatter ikke-mærkevarer til en lavere pris. Ud fra ovenstående kan påstanden om, at analysen af konkurrencen mellem varerne ikke var foretaget på et faktuelt grundlag, ikke accepteres.
(385)
Der blev, jf. betragtning 278 ff., foretaget en omfattende analyse af virkningerne af de ændrede forbrugsmønstre. Hvad angår virkningen af den økonomiske krise, var Kommissionen i forbindelse med undersøgelsen meget omhyggelig med ikke at tillægge dumpingimporten konsekvenserne af den økonomiske krise. Det skal i den forbindelse understreges, at undersøgelsesperioden, som blev lagt til grund for skadesanalysen, omfatter en periode før krisen. Virkningen af krisen afspejles derfor ikke i analysen af undersøgelsesperioden. Da en række interesserede parter påstod, at den økonomiske krise og ikke dumpingimporten var skyld i EU-erhvervsgrenens problemer, blev der dog udført en supplerende analyse af tiden efter undersøgelsesperioden. En stigning i importpriserne i de seks måneder efter undersøgelsesperiodens udløb ophæver ikke konklusionen i betragtning 302 om, at krisen kunne forværre virkningen af dumpingimporten. Det forventede pristryk gælder i alle handelsled og ikke mindst i detailleddet. Ud fra ovenstående afvises påstanden om, at virkningen af det faldende forbrug og den økonomiske krise ikke blev taget i betragtning.
(386)
Dokumentet indeholdt en omfattende analyse af EU-erhvervsgrenens situation i forbindelse med ændringen af forretningsmodellen og effektiviteten. Det skal i den forbindelse tilføjes, at virkningen af den ændrede forretningsmodel tydeligt kan ses i den forbedrede tendens i skadesindikatorerne for denne gruppe af virksomheder. Forbedringen i forholdet mellem omkostninger og priser viste, at den nye forretningsmodel byggede på effektivitet og er levedygtig. Påstanden om, at ændringen i forretningsmodellen ikke beviser EU-erhvervsgrenens effektivitet, må derfor afvises.
(387)
I modsætning til den fremsatte påstand blev virkningen af den ændrede forretningsmodel for rentabiliteten, salget og produktion analyseret og taget i betragtning i forbindelse med påstanden om, at EU-erhvervsgrenen havde strukturelle problemer. Forretningsmodellen med udlicitering indgik, jf. betragtning 23 ovenfor, også i analysen. Der blev i afsnittet om Unionens interesse også foretaget en analyse af importørernes og detailhandlernes situation, og alle oplysninger fra den samarbejdsvillige producent, der blev udelukket fra definitionen af EU-erhvervsgrenen, blev nøje analyseret. Hvad angår den ubegrundede påstand om, at manglen på faglærte arbejdere skulle være årsagen til EU-erhvervsgrenens problemer, blev denne påstand allerede behandlet i betragtning 244, og der er derfor ikke behov for yderligere uddybning. Ud fra ovenstående afvises påstanden om, at Kommissionen undlod at tage andre faktorer i betragtning.
K. UNIONENS INTERESSER
1. INDLEDNING
(388)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, andre EU-producenters, importørernes, detailhandlernes/distributørernes og forbrugernes interesser.
(389)
For at vurdere virkningerne af en videreførelse eller ophævelse af foranstaltningerne anmodede Kommissionen om oplysninger fra alle relevante interesserede parter. Selv om det ikke ud fra et juridisk synspunkt er strengt nødvendigt, blev det i lyset af sagens komplekse natur fundet hensigtsmæssigt at indhente eventuelle supplerende oplysninger om flere aspekter end normalt er praksis i Unionen. De undersøgende myndigheder fik dermed mulighed for at krydstjekke resultaternes gyldighed. Hvad angår EU-erhvervsgrenen, anmodede Kommissionen ikke blot de virksomheder, der indgik i stikprøven som led i undersøgelsen, om at indsende oplysninger, men henvendte sig også til andre EU-producenter. I alt kunne bemærkningerne fra 14 EU-producenter og oplysningerne fra ni sammenslutninger fra fodtøjsindustrien tages i betragtning. Der blev sendt stikprøveskemaer til 139 virksomheder, som enten var kendte eller var opført i anmodningen om en ny undersøgelse som importører af den pågældende vare. Adskillige andre modtog skemaet efter anmodning. 21 importører udfyldte stikprøveskemaet og gav udtryk for, at de var villige til at indgå i stikprøven. Der blev også sendt særlige spørgeskemaer med henblik på denne analyse til sammenslutninger af importører og til grossister, distributører og detailhandlere samt deres sammenslutninger. Der blev i den forbindelse modtaget otte besvarelser. Endelig blev der også sendt særlige spørgsmål til forbrugersammenslutningerne. Tre af dem indsendte besvarelser.
(390)
Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende antidumpingforanstaltninger. Ud fra ovenstående blev det undersøgt, om der til trods for konklusionerne om fortsat dumping og skade var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger i dette bestemte tilfælde.
2. EU-ERHVERVSGRENENS INTERESSER
(391)
Hvad angår EU-erhvervsgrenen, viste undersøgelsen, at en væsentlig del af EU-producenterne var i stand til at drage fordel af indførelsen af foranstaltningerne, jf. afsnit G.2, G.3 og G.4. Den økonomiske krise, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse, og som førte til indførelsen af endelige antidumpingforanstaltninger, er nu blevet bremset, idet tabet af markedsandele, rentabilitet og den faldende beskæftigelse er stoppet. Denne stabilisering af situationen i EU-erhvervsgrenen kan ganske rigtigt betragtes som en vigtig forbedring, da den viser, at en stor del af EU-producenterne på relativt kort tid kunne vende den stejle nedadgående tendens, der blev observeret før indførelsen af foranstaltningerne. Undersøgelsen viste, at der stadig findes en stor produktion/fremstilling af fodtøj med overdel af læder i Unionen, som tegnede sig for ca. 360 mio. par sko i undersøgelsesperioden og beskæftiger ca. 260 000 personer. Det skal erindres, at en stor del af disse producenter er små og mellemstore virksomheder, som er livsnødvendige for velfærden i mange regioner. En betydelig del af disse producenter udviklede forretningsmodeller, der øgede deres konkurrenceevne, f.eks. ved gradvist at skifte til et højere markedssegment, at koncentrere sig om produkter med højere merværdi, skabe mærkevarer, strømline deres distributionskanaler, skabe samarbejde i netværk i lokalområdet eller andre steder, jf. betragtning 201 ff. Hvad angår den stadig store, men dog svindende, andel af EU-erhvervsgrenen, hvis situation fortsat forværredes i alle aspekter selv efter indførelsen af foranstaltningerne, har de draget fordel af foranstaltningerne for så vidt, at foranstaltningerne har hindret en endnu hurtigere forværring og mulig konkurs, hvilket gav dem værdifuld tid til at kunne tilpasse sig til de ændrede markedsvilkår.
(392)
Samtidig viste undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen to år efter indførelsen af foranstaltningerne stadig er i en generelt vanskelig situation og er sårbar overfor virkningen af dumpingimporten, der underbyder EU-erhvervsgrenens priser, jf. betragtning 259 ff.
(393)
Kort sagt har erhvervsgrenen draget fordel af foranstaltningerne og vist sin evne til at forbedre sin situation og levedygtighed, da først foranstaltningerne afbødede virkningerne af den skadevoldende dumping.
(394)
En række interesserede parter påstod i den forbindelse og igen efter fremlæggelsen af de endelige resultater, at foranstaltningerne ikke havde den ønskede virkning, nemlig at give EU-producenterne en del af deres markedsandele eller produktion tilbage, men overvejede var til fordel for producenter fra tredjelande. Det skal bemærkes, at EU-erhvervsgrenens markedsandel, jf. tabel 10, forblev stabil, mens markedsandelen for importen fra andre tredjelande steg betydeligt. Det fremgår således af oplysningerne, at EU-erhvervsgrenen har stabiliseret sin markedsposition efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne. På baggrund af stadigt faldende salg og markedsandele, som blev konstateret i den oprindelige undersøgelse, må det siges at være en succes for EU-erhvervsgrenen at have stabiliseret sig med en markedsandel på omkring 40 %. Det skal desuden understreges, at antidumpingforanstaltninger ikke indføres for at skabe beskæftigelse i Unionen eller ultimativt at bringe produktionen tilbage til Unionen (eller stoppe importen), men for at skabe ensartede vilkår mellem EU-varer og dumpingvarer. Antidumpingforanstaltninger indføres udelukkende med henblik på at genskabe rimelige handelsvilkår på EU-markedet og dermed give EU-producenterne mulighed for at genrejse sig enten ved at øge deres salg og/eller ved at hæve deres priser til et bæredygtigt niveau. Som det fremgår af tabel 8, havde importen fra disse tredjelande en væsentligt højere gennemsnitlig importpris eller blev foretaget i forholdsvis små mængder, så deres virkning for EU-producenterne er mindre udtalt. Det kan altså konkluderes, at EU-producenterne havde fordel af indførelsen af foranstaltningerne, da det fortsatte tab af markedsandele blev stoppet, og de stabiliserede deres salgsmængder og var i stand til at øge rentabiliteten og hæve salgspriserne. På denne baggrund må påstanden afvises.
(395)
Hvis foranstaltningerne opretholdes, kan det forventes, at EU-erhvervsgrenen fortsat vil have fordel af foranstaltningerne og i hvert fald bibeholde sin relative markedsposition og forbedre den, når de negative virkninger af den økonomiske krise er overvundet. I forbindelse med den økonomiske krise vil foranstaltningerne sandsynligvis bidrage til at dæmpe virkningen af den omfattende importmængde af lavprisvarer ved at hindre en ny stigning i importen, hvilket sås inden indførelsen af foranstaltningerne navnlig i 2005 efter kvotesystemets udløb. I betragtning af den skærpede konkurrence i alle varesegmenter, som skyldes modetendenser, der resulterer i udskiftelig brug af varetyper, vil foranstaltningerne også beskytte EU-producerede varer mod dumpingimport, der trænger ind i deres varesegment. Som det fremgik af den oprindelige undersøgelse, skiftede visse producenter i de pågældende lande markedssegment ved i stigende grad at producere sko til det mellemste og selv det højeste varesegment. Dette vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at bibeholde dens relative markedsposition og dermed opretholde en betydelig beskæftigelse.
(396)
Når de økonomiske forhold bedres og forbruget stiger, kan det desuden forventes, at forbrugerne vil være villige til at bruge flere penge på fodtøj og især på dyrere fodtøj, hvilket vil være til fordel for EU-producenterne. I dette scenario vil opretholdelsen af foranstaltningerne give en stadig større del af EU-producenterne mulighed for at (videre)udvikle deres forretningsmodeller, produktionsprocesser og distributionskanaler og dermed forbedre deres økonomiske situation gradvist, hvilket også blev bevist i undersøgelsesperioden.
(397)
Hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, kan det forventes, at den allerede skarpe konkurrence på især det mellemste og det laveste segment vil skærpes yderligere. Det kan derudover forventes, at den skærpede konkurrence på priserne i det laveste og mellemste segment vil få en direkte virkning for priserne på alle andre typer fodtøj. Dette vil med stor sandsynlighed også bringe den store del af EU-producenterne, der nåede at definere nye forretningsmodeller og forbedre deres situation, i vanskeligheder. Da disse producenters økonomiske situation og rentabilitet ikke er tilstrækkelig robust til at modstå pristrykket fra de omfattende mængder af dumpingimport, der i høj grad underbød EU-erhvervsgrenens priser i en længere periode, vil dette sandsynligvis føre til, at mange producenter må opgive, og til et betydeligt tab af arbejdspladser blandt EU-producenter og leverandører af varer og tjenesteydelser til EU-erhvervsgrenen.
3. SUPPLERENDE ANALYSE VEDRØRENDE EU-PRODUCENTERNES INTERESSER
(398)
For at skabe et mere fuldstændigt billede af EU-producenternes interesser og gå videre end den normale analyse af virkningerne for EU-erhvervsgrenens som helhed blev der indhentet supplerende oplysninger fra de nationale sammenslutninger for fodtøjsindustrien og de virksomheder, der indgik i stikprøven i den oprindelige undersøgelse. Desuden har en samarbejdsvillig producent, som er blevet udelukket fra definitionen af EU-erhvervsgrenen, som tegner sig for en omfattende produktion, men som stadig har en omfattende produktion i Unionen, indsendt bemærkninger.
(399)
De supplerende oplysninger fra de nationale sammenslutninger af fodtøjsproducenter viste et blandet billede, som især afhang af, om der stadig er en omfattende produktion i den specifikke medlemsstat, eller om landet har store importinteresser. Mens fem nationale sammenslutninger af fodtøjsproducenter gik ind for en opretholdelse af foranstaltningerne og fremhævede foranstaltningernes fordele for deres nationale fodtøjsproducenter, udtalte fire andre sammenslutninger, der repræsenterer lande, hvor produktionen af fodtøj helt eller delvist er blevet udliciteret til tredjelande eller lande med omfattende produktionskapacitet og omfattende import, at en opretholdelse af foranstaltningerne samlet set ville være imod Unionens interesser. Sidstnævnte sammenslutninger repræsenterede flere virksomheder, der i vidt omfang importerer eller distribuerer og sælger i detailleddet. Der blev derfor også taget hensyn til deres bemærkninger under de betragtninger nedenfor, der omhandler ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers og detailhandleres interesser. Samlet set var den samlede produktionsmængde, som disse fire sammenslutninger tegnede sig for, betydeligt lavere end produktionsmængden for de fem sammenslutninger, der påstod, at foranstaltningerne var til fordel for producenterne.
(400)
Desuden blev de EU-producenter, der indgik i stikprøven i den oprindelige undersøgelse, også kontaktet med henblik på at få et fuldstændigt billede og analysere en række af påstandene om, at EU-erhvervsgrenen var gået i opløsning og derfor ikke kunne udnytte fordelene ved indførelsen af foranstaltningerne. Indsamlingen af supplerende oplysninger fra de EU-producenter, der tidligere indgik i stikprøven, var også berettiget for så vidt angår Unionens interesser, idet fodtøjssektoren i Unionen hører til en erhvervsgren, der er så splittet og uensartet, at stikprøven til skadesanalysen uundgåeligt bliver lille.
(401)
Analysen af situationen hos de EU-producenter, der indgik i den tidligere stikprøve, viste, at samtlige samarbejdsvillige virksomheder, der indgik i stikprøven i den oprindelige undersøgelse, havde bibeholdt en betydelig del af deres produktion i Unionen. Virksomhederne gik generelt ind for at opretholde antidumpingforanstaltningerne og fremhævede den positive effekt for beskæftigelsen i Unionen. Samtidig havde mange af dem udflyttet dele af deres produktion af sko til lande uden for Unionen, herunder også et af de pågældende lande, og havde søgt nye løsninger i deres virksomhedsstrategi med henblik på at forbedre deres konkurrenceevne. De virksomheder, der fortsat udelukkende producerer i Unionen, har specialiseret sig i dyrere sko af høj kvalitet med forholdsvis korte leveringsfrister. Besvarelserne fra de EU-producenter, der indgik i den tidligere stikprøve, bekræftede, at der er blevet udviklet flere forskellige forretningsmodeller, hvilket også fremgik af skadesanalysen for EU-producenterne i stikprøven, og en del af EU-producenterne tilpassede sig de ændrede markedsvilkår på forskellige måder, f.eks. ved at udlicitere en del af produktionen til tredjelande og/eller lande i Unionen, ændre salgskanaler, investere i kvalitet og mærkevarer. Disse besvarelser bekræftede også det generelle billede ovenfor, hvad angår fordelene ved at opretholde foranstaltningerne og ulemperne ved at ophæve dem for EU-erhvervsgrenen.
(402)
Besvarelsen fra den producent, der blev udelukket fra definitionen af EU-erhvervsgrenen, blev også analyseret med henblik på at få et fuldstændigt billede af producenternes interesser i Unionen. Virksomheden indsendte en samlet redegørelse for samtlige sine europæiske aktiviteter og specifikke redegørelser for sine to produktionsanlæg i EU. Producenten var imod anmodningen om en ny undersøgelse og var imod opretholdelsen af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(403)
Virksomheden har to produktionsanlæg med samleprocesser i Unionen, hvortil der anvendes overdele fremstillet i Asien. Ikke desto mindre er produktionsmængderne for disse to anlæg faldet betydeligt i perioden mellem 2005 og undersøgelsesperioden. I 2005 udgjorde importen af fodtøj under halvdelen af denne virksomheds salgsmængder, men denne andel steg væsentligt indtil undersøgelsesperioden, hvor hovedparten af det fodtøj, som solgtes af virksomheden, var direkte indkøbt i Asien. Nyere markedsanalyser viser, at virksomheden neddrosler sin produktionsaktivitet i Unionen og erstatter den med importerede varer.
(404)
Selv om virksomheden havde reduceret sin produktionsaktivitet i Unionen markant, medførte dette kun et lille fald i den samlede beskæftigelse i Unionen. Det viste sig, at virksomheden siden 2005 havde forbedret sin samlede omsætning og opnået en væsentligt bedre rentabilitet. Dette har medført en vækst i beskæftigelsen i Unionen inden for andre områder end produktionen (bl.a. administration, design & udvikling, marketing & salg). Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at selv om antidumpingtolden havde en negativ indvirkning på virksomhedens økonomiske resultater, var virkningen ikke af samme omfang som den generelle fremgang i rentabiliteten. Antidumpingforanstaltningerne forhindrede ikke virksomheden i fortsat at udlicitere produktionen til tredjelande, herunder de pågældende lande. Indførelsen af foranstaltningerne ansporede dog heller ikke virksomheden til at øge sin produktionsaktivitet i Unionen. De strategiske beslutninger om produktionsaktiviteten synes derfor at være truffet ud fra et bredere omkostningshensyn.
(405)
Hvis foranstaltningerne opretholdes, vil virksomheden højst sandsynligt fortsat være berørt af antidumpingtolden, idet den sandsynligvis fortsat vil importere fra de pågældende lande. Antidumpingtoldens negative indvirkning vil dog sandsynligvis fortsat ikke være omfattende, idet virksomheden stadig kan diversificere sin import, hvilket også var tilfældet tidligere. Hvis foranstaltningerne derimod ophæves, vil virksomheden drage fordel heraf, da den importerer fra de pågældende lande og dermed sandsynligvis vil kunne øge sin rentabilitet yderligere.
(406)
Det kan dermed konkluderes, at den nærmere analyse af andre EU-producenter bekræfter de generelle resultater, nemlig at producenterne udformede en række forskellige forretningsmodeller, og at de fleste tilsyneladende havde fordel af indførelsen af antidumpingforanstaltningerne, da de berettede om en let bedring i deres situation og forbedrede deres konkurrenceevne ved bl.a. at tilpasse deres produktionsstrategier og salgskanaler. Det fremgår således af oplysningerne, at hovedparten af disse producenter fortsat vil have fordel af, at foranstaltningerne opretholdes i hvert fald, hvad angår deres beslutning om at bibeholde produktions aktiviteter i Unionen. Producenterne vil derimod også få problemer, hvis foranstaltningerne udløber, da dumpingimporten fra de pågældende lande vil lægge et stærkt pres i nedadgående retning på priserne i alle varesegmenter, som de producerer til.
(407)
Den negative indvirkning på de producenter, der har udliciteret produktionen til de pågældende lande, vil højst sandsynligt fortsat ikke være uforholdsmæssig som tidligere vist og idet foranstaltningerne ikke forhindrede disse producenter i fortsat at udlicitere til de pågældende lande. Virkningen af antidumpingforanstaltningerne for disse producenter vil dermed overvejende afhænge af deres egne beslutninger om indkøb. Det vil derfor være op til virksomhederne selv at styre virkningen af antidumpingtolden.
4. DE IKKE-FORRETNINGSMÆSSIGT FORBUNDNE IMPORTØRERS INTERESSER
4.1. Almindelige oplysninger
(408)
Undersøgelsen bekræftede, at importørerne kan opdeles i to hovedgrupper. Den ene gruppe består hovedsagelig af virksomheder, der importerer og videresælger deres egne mærkesko og har udliciteret produktionen heraf til tredjelande. Disse virksomheder har sædvanligvis omfattende aktiviteter i Unionen, bl.a. inden for design, forskning & udvikling, køb af råmaterialer, og har til tider endda deres egne distributionskanaler. Det står klart, at denne gruppe importører har vigtige »merværdiskabende« aktiviteter i Unionen, hvor de sædvanligvis har forholdsvis mange ansatte. Den anden gruppe består af importører, som udelukkende er forhandlere og fokuserer deres handel på mængder og ikke mærker - de forhandler overvejende sko under »eget mærke«. Disse importører har generelt lavere strukturomkostninger og færre merværdiskabende aktiviteter i Unionen.
(409)
Det blev konstateret, at der er forskellige forretningsmodeller inden for de to grupper. Eksempelvis kan den første gruppe inddeles i mærker af europæisk oprindelse og ikke-europæisk oprindelse og i formelt fodtøj og fritidssko. I en anden gruppe findes importører, der har deres egne detailbutikker, men også importører, der kun sælger til grossister/distributører. Nogle af virksomhederne i denne gruppe sælger kun sko af eget mærke, mens andre desuden har specifikke indkøbsaftaler med etablerede mærker og/eller licensaftaler og/eller joint ventures.
(410)
Da gruppen af importører er meget spredt, jf. ovenfor, og med henblik på at få et så nøjagtigt billede som muligt blev importørernes situation analyseret ud fra en række forskellige aspekter. Først blev de indsendte bemærkninger fra importørerne og deres sammenslutninger analyseret. Derudover blev også statistiske data og relevante publikationer anvendt i denne sammenhæng. Endelig blev de efterprøvede oplysninger fra stikprøven af importører lagt til grund for en analyse af visse økonomiske nøgletal.
(411)
Det blev som nævnt ovenfor besluttet at anvende stikprøver blandt importørerne for at kunne beregne en række af de økonomiske nøgletal. Denne beslutning blev truffet ud fra det forhold, at der i den oprindelige undersøgelse var et stort antal samarbejdsvillige importører, og at mange af dem havde besvaret spørgeskemaet. Det blev derfor fundet hensigtsmæssigt i forbindelse med denne undersøgelse at anvende stikprøver.
(412)
Som nævnt i betragtning 37 blev der af de 21 EU-importører, der gav sig til kende og gav udtryk for samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen, udtaget en stikprøve på 8. Stikprøven bestod af de fem største virksomheder, hvad angår importmængde og værdien heraf og videresalg i Unionen, samt et par mindre importører. Sidstnævnte blev medtaget for at få et mere repræsentativt tværsnit af de samarbejdsvillige parter med deres forskellige forretningsmodeller, geografisk spredning og de varesegmenter, de forhandler i. Virksomhederne i stikprøven repræsenterede det højeste antal virksomheder, der med rimelighed kunne undersøges inden for fristen. Ifølge de tal, der var tilgængelige på dette tidspunkt af undersøgelsen, tegnede importørerne i stikprøven sig for ca. 18 % af importen til Unionen af den pågældende vare i undersøgelsesperioden. En af virksomhederne i stikprøven besvarede i sidste ende ikke stikprøveskemaet, selv om den havde givet udtryk for at ville indgå i stikprøven, og alle bestræbelser på at sikre denne mindre importørs samarbejde var nyttesløse. Virksomheden blev derfor i sidste ende udelukket fra stikprøven. De syv øvrige importører i stikprøven samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen og indsendte spørgeskemabesvarelser inden for fristen.
(413)
Som nævnt ovenfor blev der på grundlag af de efterprøvede data fra importørerne i stikprøven bl.a. foretaget en samlet, detaljeret analyse af visse økonomiske nøgleparametre, som med rimelighed udelukkende kunne indhentes via stikprøver i lyset af det store antal virksomheder. Analysen af importørernes situation blev dog ikke begrænset til de oplysninger, som blev indhentet gennem stikprøveundersøgelsen. Fagblade og markedsundersøgelser samt oplysninger fra interesserede parter blev ligeledes taget i betragtning i analysen af Unionens interesser. Med disse oplysninger blev det yderligere sikret, at alle de vigtigste forretningsmodeller, der anvendes i denne sektor, blev tilstrækkeligt repræsenteret i analysen.
(414)
Ud fra de efterprøvede oplysninger fra importørerne i stikprøven og andre foreliggende oplysninger blev det vurderet, at import og videresalg til distributører/detailforhandlere af den pågældende vare sikrede ca. 23 000 arbejdspladser i Unionen i undersøgelsesperioden.
4.2. Importmængder
(415)
Som det allerede fremgår af tabel 4, viser Eurostats tal, at importen af den pågældende vare siden 2005 er faldet betydeligt med ca. 90 mio. par. I den samme periode steg importen af lædersko fra andre lande med ca. 43 mio. par til i alt 201 mio. par. Resultatet heraf er, at mens importmængden fra Kina og Vietnam i 2005 var meget større (+ 80 %) end importmængden fra alle andre lande, blev importmængden fra Kina og Vietnam i undersøgelsesperioden overhalet af importen fra andre lande med 4 %. Eurostats data viser også, at den samlede import af den pågældende vare er faldet med 11 % siden 2005.
(416)
En større importør, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen men ikke deltog i stikprøveundersøgelsen, berettede om en lignende udvikling i importen. Virksomheden oplyste, at dens indkøb af den pågældende vare var faldet med 25 % siden 2005, mens importen af lædersko fra andre lande var steget væsentligt.
(417)
Hvad angår importørerne i stikprøven, fulgte importen af lædersko i perioden 2005-UP følgende udvikling, hvad angår importmængde:
Tabel 19
Importmængde blandt importørerne i stikprøven (par)
2005
2006
2007
UP
Kina & Vietnam
29 761 231
30 806 163
26 616 891
29 577 492
Indeks
100
104
89
99
Andre lande
13 181 962
16 077 607
22 680 174
28 096 596
Indeks
100
122
172
213
(418)
I tråd med de generelle statistiske oplysninger øgede importørerne i stikprøven deres indkøb af lædersko fra andre lande markant. Importmængderne fra Kina og Vietnam har siden 2005 været forholdsvis stabile med et vist fald i 2007, men vendte i undersøgelsesperioden tilbage til næsten det samme niveau som i 2005. Det ses for importørerne i stikprøven heraf, at den samlede mængde af forhandlede lædersko er steget med næsten en tredjedel siden 2005 med en stabil tendens fra de pågældende lande til trods for indførelsen af antidumpingforanstaltningerne og en stigende tendens for andre tredjelande. Af de tredjelande, der har haft fordel af de øgede importmængder, har Indonesien og Indien haft størst fordel.
(419)
Stikprøvens indkøbstendens vedrørende de pågældende lande er stabil, hvilket ikke svarer overens med tendensen i Eurostats oplysninger (markant fald). Ved nærmere eftersyn viser den stabile tendens for importen fra de pågældende lande sig at skyldes, at en af de større importører i stikprøven - i modsætning til ikke blot tendensen i Eurostat, men også de andre importører i stikprøven - ikke blot øgede sit indkøb fra tredjelande markant, men også øgede sin import fra de pågældende lande betydeligt med henblik på at leve op til efterspørgslen, hvilket udlignede den generelt faldende importtendens i stikprøven. På denne baggrund konkluderes det, at udviklingen i importen af den pågældende vare i stikprøven svarer overens med den kvantitative analyse af Eurostats database, nemlig et generelt fald i importen fra de pågældende lande.
4.3. Købspriser
(420)
Som det fremgår af tabel 5 og 8, viser Eurostats data, at den gennemsnitlige importpris for lædersko fra de pågældende lande og fra tredjelandene begge er steget siden 2005, og cif-importpriser for lædersko fra tredjelandene er endda steget en anelse mere end cif-importpriser for lædersko fra de pågældende lande. Da mikset af importerede sko dog i høj grad påvirker priserne, og da dette miks for alle eksporterende lande kan have ændret sig betydeligt, er de gennemsnitlige priser, der kan beregnes ud fra de konstaterede Eurostatmængder og - værdier, ikke nødvendigvis de mest nøjagtige med henblik på at fastsætte pristendenserne. I den forbindelse kan pristendensen for importørstikprøven betragtes som mere relevant, da importørernes produktmiks sandsynligvis har ændret sig mindre, da disse virksomheder alle længe har været specialiserede i visse typer fodtøj.
(421)
Importørerne i stikprøven repræsenterede, jf. betragtning 421 og 408 ff., forskellige typer forretningsmodeller, hvilket bl.a. resulterede i væsentlige forskelle i de gennemsnitlige priser pr. importør. Desuden forhandlede nogle af importørerne flere millioner par hvert år, mens andre »kun« forhandlede nogle få hundredtusinde par om året. For nogle af de individuelle importører varierede de forhandlede mængder - og dermed også deres vægt i stikprøven - voldsomt i hele den betragtede periode. Det blev derfor konstateret, at de vejede gennemsnitlige resultater skulle suppleres med en aritmetisk gennemsnitsanalyse med henblik på at opnå et nøjagtigt billede af de relevante tendenser.
(422)
De gennemsnitlige importpriser blandt importørerne i stikprøven var som følger i perioden 2005-UP:
Tabel 20
Gennemsnitlige importpriser for importørerne i stikprøven (EUR)
2005
2006
2007
UP
Kina og Vietnam
CIF: vejet gennemsnit
11,10
11,81
10,24
10,07
Indeks
100
106
92
91
CIF: aritmetisk gennemsnit
10,17
11,42
10,54
10,42
Indeks
100
112
104
102
Hjemtagningspris (10): vejet gennemsnit
11,72
13,43
12,12
11,88
Indeks
100
115
103
101
Hjemtagningspris (10): aritmetisk gennemsnit
10,74
12,98
12,48
12,30
Indeks
100
121
116
115
Andre lande
CIF: vejet gennemsnit
13,11
12,71
10,85
10,46
Indeks
100
97
83
80
CIF: aritmetisk gennemsnit
12,21
12,56
12,59
11,53
Indeks
100
103
103
94
(423)
En analyse af cif-importpriserne fra Kina og Vietnam fra 2005, dvs. det sidste år uden antidumpingforanstaltninger, til undersøgelsesperioden viser en stigning på 2 % (aritmetisk gennemsnit) eller et fald på 9 % (vejet gennemsnit). De analyserede data peger generelt set i retning af stabile eller let faldende importpriser før importafgifter og antidumpingtold. I begge scenarier steg importpriserne før told og afgifter markant i 2006 og faldt derefter.
(424)
Samtidig faldt de gennemsnitlige cif-importpriser for lædersko fra andre lande i begge analyser (- 20 % til - 6 %). Forskellen mellem importpriser for lædersko før told og afgifter fra de pågældende lande og andre lande er derfor faldet fra ca. 2,00 EUR pr. par til 1,00 EUR (i procent: fra ca. 20 % til ca. 10 % - aritmetiske gennemsnit) eller fra 2,00 EUR til 0,50 EUR (i procent: fra ca. 20 % til ca. 5 % - vejet gennemsnit). Der tilføjes kun antidumpingtold for Kina og Vietnam. De gennemsnitlige hjemtagningspriser (dvs. importpriser inkl. importomkostninger, importafgift og evt. antidumpingtold) på lædersko fra Kina og Vietnam på den ene side og fra andre lande på den anden side kan derfor nu betragtes på et mere sammenligneligt niveau. Priserne på lædersko produceret i andre lande bliver derfor mere attraktive end priserne på sko produceret i de pågældende lande.
4.4. Videresalgspriser
(425)
Hvad angår importørernes videresalgspriser, blev der indhentet detaljerede oplysninger ved hjælp stikprøven af importører. Importørerne i stikprøven havde videresalgspriser på den pågældende vare, der udviklede sig som følger:
Tabel 21
Gennemsnitlige videresalgspriser for importørerne i stikprøven (EUR)
2005
2006
2007
UP
Vejet gennemsnit
34,62
36,97
33,68
32,28
Indeks
100
107
97
93
Aritmetisk gennemsnit
27,09
29,72
28,46
29,24
Indeks
100
110
105
108
(426)
Ovenstående data peger i retning af stabile eller let stigende videresalgspriser i perioden 2005-UP. I 2006 steg videresalgspriserne med mellem 7 % og 10 %, en stigning, der kan sammenlignes med stigningen i cif-købspriserne i 2006 (jf. betragtning 422 ovenfor). Fra 2006 til UP faldt videresalgspriserne.
(427)
Der fremkom af undersøgelsen ingen oplysninger eller beviser, der indikerer, at andre importørers videresalgspriser skulle have fulgt en anden udvikling end den, der er beskrevet ovenfor.
4.5. Rentabilitet
(428)
Hvad angår importørerne i stikprøven, blev rentabiliteten beregnet på grundlag af en kombinationen af import- og videresalgspriser, som er beskrevet ovenfor, og udviklingen i importørernes andre omkostningsfaktorer. Efter fremlæggelsen af resultaterne rejste nogle af importørerne i stikprøven tvivl om oplysningerne vedrørende deres individuelle fortjeneste og anmodede Kommissionen om at acceptere reviderede data. Nogle af disse påstande blev accepteret, og en række skrivefejl blev rettet. Den reviderede rentabilitet ser ud som følger:
Tabel 22
Gennemsnitlig fortjeneste på den pågældende vare hos importørerne i stikprøven
(nettofortjeneste før skat/omsætning)
2005
2006
2007
UP
Vejet gennemsnit
36,2 %
18,1 %
20,5 %
20,4 %
Aritmetisk gennemsnit
29,6 %
17,8 %
20,7 %
21,3 %
NB: Fortjeneste på importørernes salg til forbrugerne (detailsalg) ikke medtaget.
(429)
Ovenstående tal er beregnet på grundlag af fortjensttallene for den pågældende vare, som blev indberettet af importørerne i stikprøven. Efter kontrolbesøgene i virksomhederne måtte de indberettede tal i visse tilfælde korrigeres. Som det fremgår af det ovenstående, rejste fire importører i stikprøven efter fremlæggelse af de endelige resultater tvivl om deres individuelle rentabilitetsanalyse og gentog, at de reviderede data, som blev indsendt efter kontrolbesøget, burde accepteres. For den ene importør i stikprøven skal det bemærkes, at virksomhedens påstand vedrørende salgs-, administrations- og andre generalomkostninger (SA & G) blev delvist accepteret, da en skrivefejl blev rettet, hvilket førte til et mindre fald i stikprøvens rentabilitet, som blev meddelt de interesserede parter. Påstanden om, at de oprindeligt angivne omkostninger til SA & G burde accepteres, og desuden at et betydeligt beløb for royalties, som angiveligt burde betales til en forretningsmæssigt forbunden virksomhed uden for Unionen, skulle tages i betragtning, blev dog afvist. Hvad angår de oprindeligt anførte SA & G, blev de under kontrolbesøget fundet overdrevne, da virksomheden ikke kunne dokumentere de anførte beløb. Der blev derfor foretaget en korrektion på grundlag af de dokumenter, der fremkom under kontrolbesøget. Hvad angår de påståede omkostninger til royalties, blev dette beløb først fremsat efter kontrolbesøget, og påstanden var ikke tilstrækkeligt dokumenteret. Den anden importør i stikprøven gentog ligeledes sin anmodning om, at de reviderede rentabilitetstal baseret på fortjenesten, som var angivet i et skema, der angiveligt var indsendt til de amerikanske myndigheder, skulle accepteres. Det skal i den forbindelse bemærkes, at virksomheden havde indsendt en rentabilitetstabel for den pågældende vare, som blev bekræftet ved efterprøvningen, da den svarede overens med de reviderede regnskaber og andre foreliggende oplysninger.
Det dokument, der blev indsendt efter efterprøvningen, indeholdt kun en overordnet fortjeneste for »Europa« og omfattede alle varer og sandsynligvis også aktiviteter i lande uden for de 27 medlemsstater, som dog geografisk er beliggende i Europa (Schweiz, Balkanlandene). Denne tabel kunne altså ikke sættes i forbindelse med de data, der blev efterprøvet under kontrolbesøget, og påstanden blev derfor afvist. Efter fremlæggelsen af resultaterne indsendte virksomheden flere oplysninger i den henseende, som dog på grund af det sene indsendelsestidspunkt og manglende dokumentation ikke kunne antages. Virksomhedens anden påstand vedrørte visse omkostninger, som burde være taget i betragtning, hvoraf to ikke kunne sættes i forbindelse med de oplysninger, der blev efterprøvet under kontrolbesøget. Det blev dog accepteret at tage en tredje omkostning i betragtning, da den var blevet efterprøvet fuldt ud under kontrolbesøget men udeladt af tabellen. Virkningen på den overordnede rentabilitet var dog begrænset. Den tredje importør indsendte oprindeligt kun oplysninger om fortjeneste for en lille del af sine aktiviteter i Unionen. De indsendte data kan ikke betragtes som repræsentative for virksomhedens aktiviteter i Unionen generelt, idet der var markante forskelle mellem regionerne vedrørende indtægter og udgifter. Oplysningerne om fortjenesten blev derfor suppleret under kontrolbesøget med tallene for de resterende aktiviteter i Unionen baseret på de foreliggende oplysninger, der kunne efterprøves. Virksomheden anfægtede resultatet af beregningen og fremlagde ved kontrolbesøgets afslutning en revideret tabel over fortjenesten, som kun afveg på et punkt fra Kommissionens beregning, nemlig med hensyn til indkøbsomkostningerne. Da de foreslåede indkøbsomkostninger ikke kunne sættes i forbindelse med de foreliggende oplysninger i modsætning til de indkøbsomkostninger, som Kommissionen havde beregnet, blev den reviderede tabel ikke accepteret. Påstanden blev således afvist, og de rentabilitetstal, som blev beregnet under kontrolbesøget, blev anvendt. Den fjerde importør anfægtede efter fremlæggelsen af resultaterne de rentabilitetstal, som virksomheden selv havde indsendt, efterprøvet og accepteret uden yderligere justeringer under kontrolbesøget, og påstod, at hele metoden var unøjagtig. Da virksomheden dog ikke foreslog en anden metode til beregning af fortjenesten på den pågældende vare, blev den ubegrundede påstand afvist.
(430)
Det skal erindres, at spørgeskemabesvarelserne fra de samarbejdsvillige importører i den oprindelige undersøgelse indikerede en vejet gennemsnitlig nettofortjeneste på 12 % for perioden fra den 1. april 2004 til den 31. marts 2005. I den nuværende undersøgelse viste de efterprøvede data fra importørerne i stikprøven dog, at den vejede gennemsnitlige fortjeneste for importørerne i stikprøven i 2005 var på over 20 %. I 2006 blev der registreret et markant fald i rentabiliteten på over 18 procentpoint på et vejet gennemsnitligt grundlag og på næsten 12 procentpoint på et aritmetisk gennemsnit. Det fremgik, at de fleste salgskontrakter allerede var blevet indgået før indførelsen af antidumpingforanstaltningerne i marts 2006, og i mange tilfælde blev der i de aftalte salgspriser ikke taget højde for en eventuel indførelse af antidumpingtold. Derfor faldt den fortjeneste, som importørerne i stikprøven opnåede på den pågældende vare i 2006. I 2007 og i undersøgelsesperioden steg fortjenesten igen, men den ligger stadig 8-16 procentpoint under fortjenesten for 2005.
(431)
Da de fleste af importørerne i stikprøven efter marts 2006 tilpassede deres indkøbskanaler og prispolitik til de ændrede forhold, altså indførelsen af antidumpingtold, blev der gennemført en grundigere analyse af de faktorer, der påvirkede rentabiliteten fra 2007. Der skal i den forbindelse bemærkes følgende. Mens faldet i fortjenesten i 2006 i vidt omfang kunne tilskrives antidumpingtolden, havde andre virksomhedsspecifikke faktorer også en vigtig negativ indvirkning i 2007 og UP på fortjenesten i stikprøven af importører. I 2007 og UP oplevede visse importører i stikprøven en markant stigning i SA & G-omkostningerne, som resulterede i voldsomt forværrede bruttofortjenester. Dette påvirkede den beregnede fortjeneste for stikprøven som helhed. Der blev ikke konstateret nogen fælles forklaring på denne stigning i SA & G-omkostningerne såsom højere marketingsomkostninger til sportsarrangementer for disse importører i stikprøven.
(432)
Det skal samtidig bemærkes, at udviklingen i vekselkursen mellem euro og dollar har hjulpet importørerne til at holde deres indkøbsomkostninger nede, herunder omkostningerne til den pågældende vare. Fra udgangen af 2005 til udgangen af UP blev euroen opskrevet med næsten 30 % i forhold til dollaren. Da importørernes kontrakter med deres leverandører normalt fastsættes i dollar, og da der kun er berettet om få dækningsoperationer fra importørerne, udlignede denne »gevinst« virkningen af antidumpingtolden og andre omkostningsstigninger. Det fremgik af oplysninger fra en af importørerne i stikprøven, at fortjenesten i undersøgelsesperioden kunne have været op til 6 procentpoint lavere, hvis valutakurserne havde været stabile.
(433)
Der blev desuden foretaget en alternativ rentabilitetsanalyse, hvor fortjenesten på fodtøj af eget mærke blev adskilt fra fortjenesten på mærkevarefodtøj. I det øjemed blev de efterprøvede data fra importørerne i stikprøven suppleret med oplysningerne fra en anden stor importør af sko af eget mærke, som ikke gav sig til kende i forbindelse med stikprøveundersøgelsen, men samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og indsendte bemærkninger. Disse oplysninger antyder, at fortjenestniveauet for importører af sko af eget mærke generelt var væsentligt lavere end fortjenesten hos de fleste importører af mærkevaresko, men fortjenesten var stadig høj og lå på mellem 11 % og 17 % i undersøgelsesperioden. Dette bekræfter resultaterne af den oprindelige undersøgelse, hvor denne gruppe af importører havde berettet om et fortjenstniveau på 17 % i gennemsnit. Den nærmere analyse viste derudover også, at importører af mærkevarefodtøj havde forbedret rentabiliteten i forhold til den oprindelige undersøgelse. I den oprindelige undersøgelse rapporterede disse importører om en gennemsnitlig fortjeneste på ca. 10 %, mens fortjenesten blandt de importører i stikprøven, der importerede mærkevarefodtøj i undersøgelsesperioden, udgjorde over 20 %. Det kan således konkluderes, at den økonomiske situation i gruppen af importører af fodtøj af eget mærke generelt var uændret i forhold til den oprindelige undersøgelse, mens situationen for importører af mærkevarefodtøj tilsyneladende var forbedret.
(434)
I alle scenarier ville fortjenesten hos importørerne i stikprøven under alle omstændigheder være forholdsvis høj, og den fulgte ikke en faldende tendens efter 2006. Det skal desuden bemærkes, at den samlede fortjeneste for importørerne i stikprøven, dvs. altid over 10 %, peger i retning af en ret stabil og bæredygtig aktivitet.
(435)
Der fremkom af undersøgelsen ingen oplysninger eller beviser, der indikerer, at andre importørers fortjeneste skulle have fulgt en anden udvikling end de fortjensttendenser, der er beskrevet ovenfor.
4.6. Virkningerne af den økonomiske krise efter undersøgelsesperioden
(436)
På grund af den globale finansielle og økonomiske krise, som startede lige efter undersøgelsesperioden, blev det fundet hensigtsmæssigt at analysere importørernes situation efter undersøgelsesperioden. I en række redegørelser blev der henvist til den direkte negative indvirkning, som den økonomiske krise havde i sektoren, da den forværrede den negative virkning af antidumpingtolden. På baggrund af de supplerende oplysninger og bemærkninger fra parterne samt offentligt tilgængelig oplysninger fra eksempelvis Eurostat, markedsundersøgelser mv., fremkom følgende billede.
(437)
Af de tilgængelige statistiske data fremgår det, at importen fra de pågældende lande fortsat falder, selv om faldet er moderat i forhold til faldet i perioden fra 2005 til UP (- 15 % i perioden efter UP). Samtidig stiger importen fra tredjelande også fortsat. Med andre ord foregår der stadig en proces, hvor produktionen skifter fra de pågældende lande til tredjelande. Eurostats' data viser også en kraftig stigning i importpriserne, især hvad angår fodtøj fra de pågældende lande (+ 21,5 % i forhold til UP).
(438)
En lignende udvikling efter UP rapporteredes af importørerne i stikprøven, som fortsatte med at købe fra andre lande og indkøbte mindre fra de pågældende lande. Generelt forblev de importerede mængder af den pågældende vare forholdsvis stabile. Importørerne forklarede, at på grund af en leveringstid på ca. 6 måneder var deres køb efter UP et resultat af ordrer, som var afgivet før den økonomiske krise startede. Stikprøveimportørernes gennemsnitlige købspriser i euro for den pågældende vare steg med ca. 15 % i forhold til undersøgelsesperioden Denne prisstigning, som blev rapporteret af importørerne, skyldes først og fremmest, at dollaren blev opskrevet ved udgangen af 2008 og begyndelsen af 2009, hvilket skabte en stigning i købsomkostningerne i euro for varer fra de pågældende lande, og dernæst de øgede produktionsomkostninger i de pågældende lande, især en stigning i arbejdskraftomkostningerne.
(439)
Da videresalgspriserne var stabile eller kun steg en anelse, fremgår det, at stikprøveimportørernes rentabilitet, for så vidt angår handel med den pågældende vare kunne være blevet påvirket yderligere. Desuden har importørerne påstået, at deres lagerbeholdninger på grund af forhåndsafgivne indkøbsordrer og det efterfølgende fald i efterspørgslen havde var steget voldsomt. En beregning af importørernes fortjeneste efter UP baseret på de foreliggende prisoplysninger viste, at faldet i fortjenesten sandsynligvis ville blive moderat (ca. 2 procentpoint), hvilket vil resultere i generelt fortsat høje niveauer for fortjenesten.
(440)
Flere importører nævnte dog, at forbrugernes efterspørgsel siden efteråret 2008 har været betydeligt lavere, hvilket endnu ikke fremgår af importmængderne, da ordrerne blev afgivet mellem 6 og 9 måneder før, dvs. før den økonomiske krise. Importørerne forventede derfor mere markante fald i importmængderne for næste sæson. Desuden indberettede en række importører, at nogle af de største distributionskanaler enten er gået konkurs eller har økonomiske vanskeligheder, hvorefter en række ordrer blev annulleret, importørernes lagre øges, og de må give kunderne særlige rabatter. En række af importørerne i stikprøven havde netop meddelt omfattende omstruktureringsplaner i lyset af krisen, andre meddelte, at de i stigende grad søgte at kontrollere omkostningerne på andre måder.
(441)
Det fremgår af ovenstående, at følgevirkningerne af krisen indtil juli 2009 stadig var begrænsede, hvad angår import- og salgsmængder, idet ordrerne var afgivet, inden krisen ramte på forbrugerniveau, og var baseret på mere optimistiske forbrugsudsigter. Hvad angår rentabiliteten, har de fleste importører tilsyneladende hidtil været i stand til også at begrænse følgevirkningerne af krisen ved at træffe forskellige forholdsregler med henblik på at kontrollere omkostningerne.
4.7. Sandsynlig virkning, hvis foranstaltningerne opretholdes
(442)
Hvis foranstaltningerne opretholdes, er det meget sandsynligt, at de vil påvirke importørerne mere i fremtiden, da de økonomiske forhold har ændret sig betydeligt. Med den seneste stigning i købspriserne og den forventede generelle afmatning i forbruget vil virkningen af antidumpingtolden blive endnu tydeligere end før, selv hvis valutakursens udvikling lægger en dæmper på stigningen i købspriserne, som det skete i den betragtede periode. En række importører har desuden angivet, at der var andre vigtige omkostningsstigninger i de pågældende lande, f.eks. højere arbejdskraftomkostninger. Alt i alt vil fortjenesten på den pågældende vare sandsynligvis falde i den nærmeste fremtid, hvilket i høj grad også skyldes andre omkostningsstigninger og ikke blot antidumpingtolden. Da importørerne dog generelt havde en god fortjeneste, vil dette fald sandsynligvis ikke bringe virksomhederne i vanskeligheder.
(443)
Som det har været tilfældet siden 2005, vil importørerne sandsynligvis fortsætte med eller begynde på at købe endnu større mængder fra andre tredjelande, idet antidumpingtolden vil påvirke dem yderligere. Samtidig vil importørerne sandsynligvis søge at vælte en større del af de generelle omkostningsstigninger over på detailhandlerne/distributørerne. Da disse detailhandlere/distributører er af stor betydning for importørerne (jf. betragtning 472 ff. nedenfor), vil importørerne sandsynligvis ikke vælte alle eventuelle omkostningsstigninger over på deres kunder. Denne udvikling er også observeret i perioden juli 2008 - marts 2009.
(444)
I en tid med faldende efterspørgsel, stigende købspriser og øget fokus på omkostningerne hos forbrugerne vil den opretholdte antidumpingtold dog få forskellige virkninger afhængigt af importørernes fleksibilitet. Det skal erindres, at visse importører allerede har vist stor fleksibilitet i deres købsstrategier og deres produktmiks (mere STAF og/eller tekstil/plastiksko og/eller tilbehør). Dermed kan de afbøde virkningerne af antidumpingtolden i fremtiden. Andre importører, som bibeholder deres traditionelle købskanaler i de pågældende lande og fokuserer på læderfodtøj, vil sandsynligvis opleve et generelt fald i rentabiliteten og/eller salget.
4.8. Bemærkninger
(445)
Som det fremgår af betragtning 60 ff., påstod en række interesserede parter, at specifikke skotyper burde udelukkes fra varedækningen. Desuden meddelte de fleste parter, at hvis det ikke skulle være muligt at ændre varedækningen i den nuværende undersøgelse, burde deres importerede skotyper udelukkes fra foranstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 21. Sidstnævnte påstande blev især baseret på den påståede mangel på produktion (produktionskapacitet og vilje til at producere) af disse typer sko i Unionen, hvilket skulle betyde, at EU-erhvervsgrenen ikke udsættes for konkurrence eller påføres skade, og de ufordelagtige økonomiske vilkår, hvorunder foranstaltningerne påfører importører, distributører, detailhandlere og forbrugere i Unionen stadig flere negative virkninger.
(446)
Det er i den forbindelse vigtigt at understrege, at der var markant konkurrence mellem importerede varer fra de pågældende lande og den type fodtøj, der produceres i Unionen, jf. betragtning 267 ff. Dette betyder samtidig, at der stadig er en væsentlig produktion af læderfodtøj i Unionen. Mere generelt skal det også bemærkes, at varedækningen ikke kan ændres, udvides eller indskrænkes i forbindelse med en udløbsundersøgelse uanset den eventuelle udvikling i produktionsmønstret i Unionen i løbet af foranstaltningernes løbetid.
(447)
På trods af ovenstående kontaktede Kommissionen de relevante sammenslutninger af fodtøjsproducenter med henblik på at få et bedre overblik over de typer/mængder af visse former for fodtøj, der produceres i Unionen. Det fremgår af de indhentede oplysninger, at de fleste af de skotyper, som ovenstående påstand vedrørte, (stadig) produceres i Unionen, og at produktionsmønstret ikke har ændret sig væsentligt i løbet af de gældende foranstaltningers løbetid. Det er ikke muligt på grundlag af disse oplysninger at konkludere, om visse nicheprodukter, der produceres i Unionen, dækker efterspørgslen efter disse varer.
(448)
Hovedparten af disse varer er specifikke nicheprodukter, der sælges til specialiserede forbrugere i små mængder, er af høj kvalitet og har komplekse tekniske egenskaber og hører til den høje priskategori, f.eks. ridestøvler, bowlingsko eller sko i speciel størrelse/bredde. Disse varetyper passer derfor i princippet godt ind i EU-producenternes generelle specifikationer. Ved at indføre eller opretholde foranstaltninger tilskyndes EU-producenterne til igen at investere i produktion af sådanne nicheprodukter eller til at øge deres nuværende produktionskapacitet. Ellers ville der ikke være nogen incitamenter for EU-producenterne til at investere i disse varer. Da hensigten med foranstaltningerne desuden ikke er at bremse importen, hvilket heller ikke forekom i denne sag, er det berettiget, at antidumpingforanstaltningerne også gælder disse nichevaretyper, så længe der ikke er en klar skillelinje mellem de forskellige varetyper. Det fremgår desuden af de begrænsede foreliggende oplysninger, at nicheprodukternes andel af den samlede import er meget begrænset, og at foranstaltningernes virkning for disse varetyper derfor ikke betragtes som uforholdsmæssig i forhold til resten af importen.
(449)
Visse importører af sportsfodtøj og deres sammenslutninger påstod, at de ikke har et brugbart indkøbsalternativ i Unionen.
(450)
Det skal i den forbindelse først bemærkes, at oplysningerne fra de nationale sammenslutninger af fodtøjsproducenter antyder, at der stadig foregår en betydelig produktion af sportsfodtøj i Unionen, selv om det ikke kan udelukkes, at efterspørgslen vil overgå udbuddet i dette segment. Antages det, at der er en utilstrækkelig produktion af sportsfodtøj i Unionen, viste undersøgelsen dog alligevel, at der findes alternative kilder til levering såsom Indonesien og Indien, der tilbyder stadig mere konkurrencedygtige priser, jf. ovenfor.
(451)
Det er desuden blevet påstået af en række importører - især de større globale fodtøjsmærker - i stikprøven, at de har langvarige strategiske relationer med visse fabrikker i Kina og Vietnam på grundlag af høj kvalitet samt sociale, sikkerheds- og miljømæssige standarder, som det tog mange år at skabe. En ændring af leverandører ved at flytte produktionen vil derfor medføre høje omkostninger og lange forsinkelser (12 til 18 måneder).
(452)
Det er i den forbindelse vigtigt at fremhæve, at antidumpingforanstaltningerne ikke er prohibitive. Med andre ord har selve indførelsen af foranstaltningerne - med det formål at korrigere end handelsforvridning - ikke medført et stop for importen fra de pågældende lande og et deraf følgende behov for, at importørerne skifter til leverandører fra andre lande. Til trods for ovenstående viste undersøgelsen, at der findes en betydelig grad af fleksibilitet: importørerne køber normalt deres varer fra leverandørgrupper med produktionsanlæg i flere asiatiske lande. Disse grupper er fleksible og kan ændre deres leverandører fra et land til et andet, hvis der er et incitament hertil. De oplysninger, der fremkom i forbindelse med stikprøveundersøgelsen, om køb af den pågældende vare siden 2005, jf. resuméet på et samlet grundlag i betragtning 417 ovenfor, viser, at hovedparten af importørerne i stikprøven i løbet af 1 til 2 år har ændret oprindelse på en stor del af det læderfodtøj, de køber. En stor importør, der ikke indgik i stikprøven, berettede også om øget import fra andre asiatiske lande på bekostning af importen fra de pågældende lande. De foreliggende oplysninger viser således, at det på trods af høje omkostninger ikke betragtes som besværligt at flytte produktionen fra et land til et andet og endda synes forholdsvis udbredt. Denne påstand afvises derfor.
(453)
En række importørsammenslutninger og importører påstod desuden, at importørerne nu ikke længere var i stand til at absorbere virkningen af antidumpingtolden. Det blev påstået, at foranstaltningernes negative virkning for forbrugerne i perioden 2006-UP (delvist) var blevet kompenseret af udviklingen i valutakurserne siden 2006, men iflg. disse påstande ville ændringen i valutakursernes udvikling siden udgangen af UP have medført en uundgåelig stigning i deres videresalgspriser og højere priser for forbrugerne i butikkerne, hvis foranstaltningerne opretholdes.
(454)
Euroens opskrivning i forhold til den amerikanske dollar siden indførelsen af antidumpingforanstaltningerne har ganske rigtigt være betydelig, jf. betragtning 432 ovenfor. Valutakursernes udvikling har bestemt været til fordel for importørerne af den pågældende vare fra udgangen af 2005 til udgangen af undersøgelsesperioden, da importørernes kontrakter med deres leverandører normalt fastsættes i dollar og euroen blev opskrevet med næsten 30 % i forhold til dollaren i samme periode.
(455)
Hvad angår påstanden om, at importørerne angiveligt ikke er i stand til at absorbere tolden i lyset af en anderledes udvikling i valutakurserne siden medio 2008, hvilket har ført til højere importpriser i euro, skal det bemærkes, at importørernes fortjeneste på handel med den pågældende vare stadig var høj i undersøgelsesperioden, jf. analysen af stikprøven i tabel 22 ovenfor. Det antydes i analysen, at importørerne fortsat vil være i stand til at føre bæredygtig virksomhed, selv om udviklingen i valutakurserne for en tid ikke vil være til deres fordel. Hvad angår udviklingen i valutakurserne, tyder intet på, at euroen er i frit fald i forhold til dollaren; selv om euroen blev nedskrevet i forhold til dollaren fra juli til november 2008, har den tværtimod bevæget sig op igen. Det er således spekulativt at forvente en nedskrivning af euroen på kort og mellemlang sigt. Hvad angår detailpriserne på lædersko, skal det desuden bemærkes, at der findes mange andre leverandører af læderfodtøj end dem, importørerne i stigende grad anvender. De foreliggende oplysninger tyder således heller ikke på, at importørerne får behov for at vælte antidumpingtolden helt over på grossister/detailhandlende, hvilket ville munde ud i betydelige prisstigninger på detailniveau. Dette argument er derfor ikke overbevisende.
(456)
Nogle af importørerne, som i overvejende grad hører til gruppen af producenter af mærkevarefodtøj, påstod, at foranstaltningerne ville skade deres væsentlige »merværdiskabende produktion« i Unionen gennem deres omfattende aktiviteter inden for områder som design, udvikling, varemærkning og indkøb. Undersøgelsen bekræftede i den henseende, at mange importører ganske rigtigt ikke blot forhandler sko, men også er engagerede inden for Unionen i merværdiskabende aktiviteter, jf. ovenfor. Disse aktiviteter skaber høj beskæftigelse.
(457)
Det skal derfor bemærkes, at oplysningerne fra importørerne i stikprøven ikke viste et fald i disse virksomheders beskæftigelse vedrørende den pågældende vare i perioden 2005-UP. De samlede beskæftigelsestal for producenter af mærkevarefodtøj i stikprøven tydede tværtimod på en let stigning. Dette skyldes, at antidumpingforanstaltningerne - i overensstemmelse med deres formål - ikke har blokeret importen af lædersko til Unionen med oprindelse i Kina og Vietnam, men nærmere tilpasset deres prisniveau med henblik på at skabe ensartede vilkår. Desuden er toldens niveau i denne sag moderat, og importørerne kan derudover skifte til andre producentlande, hvilket de også i nogle tilfælde har gjort. Ud fra ovenstående afvises påstanden om, at antidumpingforanstaltningerne vil bringe den høje beskæftigelse, som disse importører har skabt i Unionen, i fare.
4.9. Konklusion
(458)
Ud fra ovenstående konkluderes det endeligt, at antidumpingforanstaltningerne i perioden 2006-UP havde en indvirkning på den økonomiske situation i Unionen blandt importørerne af den pågældende vare, men denne indvirkning kan ikke betragtes som uforholdsmæssig, da det i denne undersøgelse blev konkluderet, at importørerne generelt har en stærk markedsposition. Den begrænsede forværring af importørernes økonomiske situation synes at være fortsat i de ni måneder efter undersøgelsesperioden. Sektoren er dog generelt i god stand, og fortjenesten på den pågældende vare er stadig høj. Det betragtes derfor som usandsynligt, at opretholdelsen af foranstaltningerne vil få betydelige negative virkninger for importørernes interesser.
4.10. Distributørernes/detailhandlernes interesser
4.10.1. Almindelige oplysninger
(459)
Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at ca. 60 % af alt fortøj på detail/distributions-markedet i Unionen forhandles af »traditionelle« specialiserede distributører, som består af store detailhandlere, der ofte importerer varerne selv, og såkaldte indkøbsgrupper, og ca. 40 % af alt fodtøj forhandles af »generelle distributører« bestående af supermarkeder, tøjbutikker og stormagasiner. Det anslås, at sektoren for detailhandlere/distributører i Unionen beskæftiger ca. 140 000 personer, som varetager salg af den pågældende vare til forbrugerne. Det skal bemærkes, at de større detailhandlere ofte er dominerende i de nordlige medlemsstater, mens detailsalget i de sydlige medlemsstater ofte varetages af små og mellemstore virksomheder.
(460)
De større detailkæder ønskede ikke at deltage i stikprøven af importører og besvarede ikke det detaljerede spørgeskema for detailhandlere, men en større importør/detailhandler samt en gruppe af detailhandlere indsendte dog skriftlige redegørelser og blev hørt. Den eneste detailhandler, hvis besvarelser kunne efterprøves, var derfor Clark's, som samarbejdede i sin egenskab af importør.
(461)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet for sammenslutninger af grossister, distributører og detailhandlere fra European association of fashion retailers (AEDT), the European Branded Footwear Coalition (EBFC), the European Outdoor Group (EOG), EuroCommerce, som repræsenterer sektoren for detail- og grossistsalg og internationalt salg i Europa, the Federation of European Sporting Goods Industries (FESI), the Foreign Trade Association (FTA), the Dutch association of fashion, shoes and sports retailers MITEX og Svenskt Sportforum. Ingen supermarkedskæder besvarede spørgeskemaet, men Lidl indsendte dog oplysninger om kædens køb og videreslag af den pågældende vare mellem 2005 og 2008. Ovennævnte sammenslutninger og detailhandlere var imod foranstaltningerne og en videreførelse heraf, og fremførte navnlig, at foranstaltningerne medførte et fald i rentabiliteten og var grunden til, at mange detailhandlere søgte nye alternativer til leverandørerne. De påstod desuden, at en udvidelse af foranstaltningerne ville skade den europæiske fodtøjsindustri, som med held har tilpasset sig til udfordringerne og mulighederne på moderne markeder, der udliciterer produktionen. De påstod, at foranstaltningerne ikke har imødegået en massiv udflytning af produktionen, som ikke vil blive ført tilbage til Unionen, da EU-producenterne ikke er i stand til at efterkomme efterspørgslen efter et bredt sortiment af kvalitetssko til lave priser.
4.10.2. Købspriser
(462)
Med henblik på at vurdere påstanden om faldende fortjenstmargener siden indførelsen af antidumpingforanstaltningerne blev der først gennemført en analyse af distributørernes/detailhandlernes købspriser på den pågældende vare i forhold til deres salgspriser i perioden 2005-UP. På grundlag af stikprøvebesvarelserne fra importørerne i stikprøven fremgår det af betragtning 425 ovenfor, at importørernes videresalgspriser, som modsvarer distributørernes/detailhandlernes købspriser, var stabile eller kun steg en anelse i perioden 2005-UP.
4.10.3. Videresalgspriser
(463)
Dernæst blev udviklingen i videresalgspriserne undersøgt, og da detailhandlerne ikke havde indsendt tilstrækkeligt nøjagtige oplysninger, blev der indhentet data fra medlemsstaternes statistiske kontorer, som i alt repræsenterede 66 % af befolkningen i Unionen. Iflg. disse oplysninger steg detailpriserne i den betragtede periode generelt set kun lidt, jf. nedenstående tabel:
Tabel 23
Gennemsnitlige forbrugerpriser i visse medlemsstater (indekseret)
2005
2006
2007
UP
Tyskland
»fodtøj«
100
99,2
100,3
100,9
Nederlandene
»fodtøj«
100
100,7
101,4
103,1
»børnefodtøj«
100
99,3
101,5
100,9
Frankrig
spadseresko
100
99,9
101,1
101,5
Det Forenede Kongerige
»fodtøj«
100
98,4
99,6
99,5
Spanien
»damefodtøj«
100
101,9
102,6
103,7
»herrefodtøj«
100
101,6
103,5
104,1
»børnefodtøj«
100
100,9
102,6
103,3
Italien
»fodtøj«
100
100,9
102,0
10,6
Kilde: Medlemsstaternes statistiske kontorer.
(464)
Selv om ovennævnte kategorier af sko ikke helt svarer til varedefinitionen, domineres de af den pågældende vare, og tendenserne i tabellen kan derfor betragtes som en gyldig reference for detailsalgspriserne på den pågældende vare.
(465)
Ovenstående tendenser blev yderligere bekræftet af en række interesserede parter, der meddelte, at detailpriserne havde været ret stabile i en længere periode og under alle omstændigheder i perioden 2005-UP. De forklarede, at priserne på sko i detailleddet havde været stabile så længe, hvilket iflg. dem skyldtes i) favorable omkostningsfaktorer som det vedvarende skifte i produktionen til lande med lave omkostninger og den favorable udvikling i valutakurserne, og ii) princippet med »prispoint«, som anvendes af detailhandlere, og forbrugernes vilje til at betale. Princippet med »prispoint« bygger på, at sko normalt sælges til et fast antal prispoint og ikke mellem intervallerne, f.eks. en type sko sælges til 44,95 EUR, næste type sko til 49,95 EUR, den næste til 54,95 EUR osv.
4.10.4. Rentabilitet
(466)
Da oplysningerne fra detailhandlerne ikke var tilstrækkeligt detaljerede, var det ikke muligt direkte at beregne detailhandlernes data for rentabilitet. Ved at sammenligne udviklingen i detailhandlernes købspriser, jf. betragtning 462 ovenfor, med udviklingen i videresalgsprisen, jf. betragtning 463 ff., tyder intet på faldende fortjenstmargener, hvilket kan tilskrives antidumpingtoldens omkostningseffekt, da købspriserne på den pågældende vare var stabile eller kun steg en anelse, mens videresalgspriserne steg en anelse.
(467)
Hvad angår det generelle rentabilitetsniveau i detailsektoren, tyder noget på, at det er lavere end det generelle niveau for fortjenesten blandt importørerne. Desuden synes visse regioner iflg. fagpressen at være særligt konkurrencedygtige og vanskelige set ud fra detailhandlernes synspunkt (hård konkurrence, konsolideringsproces på markedet, stor afhængighed af det finansielle marked, som er utilbøjeligt til at investere samt strategiske fejl). Samtidig rapporterede en af de største detailskokæder i Unionen dog om rekordfortjeneste i 2008 i pressen og offentliggjorde ambitiøse planer om udvidelse.
(468)
Hvad angår detailhandlernes samlede rentabilitet, skal det også bemærkes, at virkningen af antidumpingtolden under alle omstændigheder blev mindsket af omsætningen på deres andre varer såsom STAF, læderfodtøj af anden oprindelse, andre typer fodtøj og tilbehør.
(469)
Det kan konkluderes, at påstanden om faldende rentabilitet ikke blev dokumenteret af detailhandlerne i løbet af undersøgelsen, og resultaterne af undersøgelsen støttede heller ikke en sådan påstand. På baggrund af de foreliggende oplysninger synes det mere sandsynligt, at indførelsen af antidumpingforanstaltningerne ikke påvirkede detailhandlerne i negativ retning fra 2006 til UP, eller kun i begrænset omfang.
4.10.5. Virkningerne af den økonomiske krise efter undersøgelsesperioden
(470)
De begrænsede foreliggende oplysninger om virkningerne af den økonomiske krise efter undersøgelsesperioden i detailhandlen med fodtøj peger i retning af faldende margener og svækket efterspørgsel i de første ni måneder efter UP. Disse oplysninger blev dog kun indsendt af en virksomhed, som navnlig opererer i en bestemt region og også optræder som importør, hvorfor virksomheden ikke kan betragtes som repræsentativ for detailsektoren generelt. Desuden er situationen i detailhandlen med sko i netop den region iflg. fagpressen forbedret væsentligt (med øgede salgsmængder og indtægter) siden medio 2009. Da repræsentative virksomheder i detailsektoren ikke samarbejdede, kan der således ikke drages endelige konklusioner om virkningerne af den økonomiske krise.
4.10.6. Sandsynlig virkning, hvis foranstaltningerne opretholdes
(471)
På baggrund af den aktuelle økonomiske krise er det sandsynligt, at forbruget af læderfodtøj vil falde og pristrykket fra de i stigende grad prisfølsomme forbrugere vil øges på kort og mellemlang sigt. Samtidig vil importørerne sandsynligvis søge i hvert fald delvist at vælte deres prisstigninger over på detailhandlerne. Detailhandlerne står således i en klemt situation mellem importører og forbrugere, som kan føre til en endnu vanskeligere situation.
(472)
De detailhandlere/distributører, der opererer på meget konkurrenceprægede markeder, og som overvejende køber lædersko fra de pågældende lande, kunne i et sådant scenario ende i en vanskelig situation på grund af deres forholdsvis høje omkostninger og lave nettomargener. Hvis antidumpingforanstaltningerne vedrørende den pågældende vare ophæves, vil disse virksomheders situation bedres i dette scenario. For detailhandlere/distributører, der også indkøber fra tredjelande/Unionen og har et mere diversificeret varesortiment, vil virkningen af eventuelle prisstigninger dog sandsynligvis blive afbødet af omsætningen. Undersøgelsen viste desuden, at betydningen af større detailhandlere og detailindkøbsgrupper er tilstrækkeligt stor til at hindre importørerne i at vælte hele prisstigningen over på dem, selv om de har en særlig markedsposition.
(473)
Det konkluderes, at detailhandlere, der fortsat i overvejende grad køber den pågældende vare, i højere grad vil blive påvirket af en eventuel videreførelse af foranstaltningerne, mens detailhandlere med en mere blandet og fleksibel forretningsmodel, som skifter til andre alternative leverandører og diversificerer deres produktmiks, sandsynligvis vil blive påvirket i mindre omfang, selv om de vil påvirkes mere end i løbet af denne undersøgelsesperiode.
4.10.7. Bemærkninger
(474)
Det blev påstået, at foranstaltningerne havde foranlediget mange detailhandlere til at finde alternative leverandører af varerne. De foreliggende oplysninger viser, at enkelte detailhandlere måske nok har ændret leverandør, men ingen af detailhandlerne eller deres sammenslutninger angav, at der var forsyningsmangel, eller at det var vanskeligt at finde alternative leverandører efter indførelsen af foranstaltningerne. Mens mange detailhandlere ganske rigtigt har søgt alternative leverandører, antyder oplysningerne således, at de havde held til at finde konkurrencedygtige, alternative leverandører. Disse bestræbelser har ganske sikkert været tidskrævende for visse detailhandlere, men det betragtes som en indirekte ikke uforholdsmæssig virkning af indførelsen af foranstaltningerne sammenlignet med fordelene for europæiske producenter, der påførtes skade af dumpingimporten.
(475)
Flere interesserede parter påstod, at de favorable omkostningsfaktorer i den betragtede periode, jf. betragtning 465 ovenfor, ikke var aktuelle længere. Siden udgangen af undersøgelsesperioden har valutakurserne snarere udviklet sig negativt, og produktionsomkostningerne i Kina og Vietnam stiger nu igen. Hvis foranstaltningerne opretholdes, vil dette således bringe detailhandlerne i en vanskelig situation, hvor de må vælge et højere interval af prispoint. Dette vil ikke blot resultere i højere priser i detailleddet, men også lavere omsætning og på grund af de høje faste omkostninger et markant fald i fortjenesten.
(476)
Som det fremgår af betragtning 454 ovenfor, er det yderst spekulativt at forvente en nedskrivning af euroen på kort og mellemlang sigt. Selv om de øgede omkostninger i Kina sandsynligvis vil påvirke importørernes situation, gælder påstanden desuden ikke for detailhandlerne, da de foreliggende oplysninger om importørernes priser ved salg til detailhandlere i den betragtede periode og perioden efter UP viser, at prisstigningerne kun i begrænset omfang blev væltet over på detailhandlerne. Dette tyder på, at detailhandlerne generelt set har en stærk markedsposition.
(477)
Det anerkendes, at princippet med »prispoint« er meget udbredt i detailsektoren for fodtøj, og at detailhandlerne dermed kan undgå, at beskedne prisstigninger i for høj grad tiltrækker forbrugernes opmærksomhed, men intet i de foreliggende oplysninger tyder dog på, at detailhandlerne er konfronteret med en generel stigning i købspriserne på den pågældende vare. Intet i de foreliggende oplysninger tyder således på, at de generelt må vælge et højere interval af prispoint for den pågældende vare. Selv om de for visse specifikke modeller bliver nødt til at gøre det, vil virkningen heraf kunne neutraliseres ved at vælge andre leverandører eller produktmiks. På denne baggrund afvises påstanden.
4.11. Konklusion
(478)
Det konkluderes ud fra de begrænsede foreliggende oplysninger, at intet tyder på, at foranstaltningerne i væsentlig grad påvirkede distributørernes/detailhandlernes økonomiske situation negativt i perioden 2006-UP. I betragtning af de sandsynlige følgevirkninger af den økonomiske krise i perioden efter UP og navnlig i lyset af detailhandlernes klemte position mellem importører og forbrugere og sandsynligheden for en beskeden fortjeneste til detailhandlerne, kan det dog ikke udelukkes, at den økonomiske situation vil forværres for de detailhandlere, der overvejende sælger den pågældende vare. Det skal dog bemærkes, at detailhandlerne frit kan vælge leverandører til deres produkter i andre lande og diversificere produktmikset, således at de kan afbøde virkningerne af antidumpingtolden med deres omsætning. Generelt står detailhandlerne i en langt mere favorabel markedsposition end EU-producenterne, da de som nævnt ovenfor er fleksible, hvorimod EU-producenterne er meget udsatte for pristrykket fra de importerede dumpingvarer.
4.12. Forbrugernes interesser
4.12.1. Almindelige oplysninger
(479)
Kommissionen kontaktede 39 forbrugersammenslutninger i Unionen for at oplyse dem om indledelsen af en fornyet undersøgelse. Sammenslutningerne blev udtrykkeligt opfordret til at gøre rede for deres holdning til de gældende foranstaltninger og fremlægge eventuelle andre oplysninger, der kunne være relevante for undersøgelsen. Tre forbrugerorganisationer gav sig til kende som interesserede parter og indsendte skriftlige bemærkninger.
(480)
To nationale forbrugersammenslutninger angav, at de gik ind for antidumpingforanstaltningerne. En af dem nævnte specifikt, at priserne på fodtøj fra de pågældende lande selv med foranstaltningerne stadig var meget lave. Den europæiske forbrugerorganisation BEUC gik imod foranstaltningerne og påstod bl.a., at foranstaltningerne var til skade for forbrugerne.
(481)
Det blev i den oprindelige undersøgelse forudsagt, at virkningen for forbrugerne ville blive begrænset ud fra den antagelse, at de relativt moderate toldsatser ville blive afbødet i de forskellige led af distributionskæden og ikke væltet helt over på forbrugerne. Der blev dog ikke desto mindre udarbejdet et »worst case scenario«, dvs. et scenario, hvor tolden fuldt ud væltes over på forbrugerne. Vurderingen i den oprindelige undersøgelse var en stigning på højst 2 % af forbrugerpriserne, eller 1 EUR pr. par.
(482)
Resultaterne af nærværende undersøgelse viser ganske rigtigt, at forbrugerpriserne på lædersko kun var steget en anelse efter indførelsen af foranstaltningerne (jf. betragtning 463 ff.). Stigningen i de gennemsnitlige detailpriser for sko, som blev indgivet af de statistiske kontorer i gruppen af repræsentative medlemsstater, jf. samme betragtninger og tabel 23, er på mellem - 0,5 % og + 4,1 %, hvilket er lavere end den indberettede inflation i samme periode.
(483)
Ud fra analysen af importpriserne blev det desuden fastslået, at priserne på læderfodtøj fra Kina og Vietnam stadig var relativt lave selv efter tillæg af antidumpingtolden, jf. betragtning 422 ovenfor. Det fremgår således ikke af de foreliggende oplysninger, at foranstaltningerne i væsentligt omfang har været til skade for forbrugerne.
4.12.2. Andre bemærkninger
(484)
En række interesserede parter påstod, at foranstaltningerne var til skade for forbrugerne, og at de havde medført højere priser. Visse importører påstod desuden, at virkningen af foranstaltningerne ville blive endnu mere mærkbare for brugerne nu, hvor importørerne ikke længere kan absorbere antidumpingtolden.
(485)
Antidumpingtolden synes, jf. betragtning 482 ovenfor, ikke at have medført en mærkbar stigning i detailpriserne. Hvad angår påstanden om, at importørerne angiveligt ikke er i stand til at absorbere tolden, indeholder analysen af perioden efter UP allerede visse indikationer i den forbindelse. Som det fremgår af betragtning 438 ovenfor, steg importørernes købspriser i perioden juli 2008 til marts 2009 markant, mens deres videresalgspriser fortsat var stabile eller kun steg en anelse. Disse oplysninger antyder, at importørerne ikke nødvendigvis er nødt til at vælte en eventuel omkostningsstigning over på det næste led i distributionskæden. Argumentet afvises derfor.
(486)
En interesseret part påstod, at foranstaltningerne vil medføre/har medført et begrænset udvalg af læderfodtøj for forbrugerne, navnlig en mangel på lædersko i det laveste og mellemste segment til overkommelige priser. Denne påstand blev allerede fremsat i den oprindelige undersøgelse.
(487)
Ovenstående påstand blev ikke underbygget af dokumentation. Da detailpriserne har været stabile i længere tid, er det desuden usandsynligt, at forbrugerne vil miste interessen for den pågældende vare på grund af prisudviklingen. Det skal endvidere bemærkes, at bortset fra en sammenslutning, som påstod, at foranstaltningerne havde medført et begrænset udvalg for kunderne uden dog at medsende dokumentation, klagede ingen af detailhandlerne eller deres sammenslutning over et begrænset udvalg eller forsyningsknaphed. Selv om undersøgelsen har bekræftet, at forbrugerne er gået en anelse væk fra den pågældende vare - på grundlag af et beskedent fald i forbruget af lædersko, som blev observeret i den betragtede periode og den øgede efterspørgsel efter tekstilsko - kan dette dog tilskrives ændrede modetendenser snarere end et begrænset udvalg af lædersko.
5. KONKLUSION VEDRØRENDE UNIONENS INTERESSER
(488)
Af ovenstående fremgår det, at en væsentlig del af producenterne i EU-erhvervsgrenen har forbedret deres situation efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne og har bevist deres levedygtighed ved at tilpasse deres forretningsmodeller til udfordringerne på det globale marked. Hvis foranstaltningerne opretholdes, vil de give mere tid til at videreføre denne proces. Hvis foranstaltningerne udløber, vil pristrykket fra dumpingimporten i det mellemste og laveste segment sandsynligvis også indvirke på de dyrere varer og dermed påvirke alle former for læderfodtøj. Med dette scenario er det sandsynligt, at flere EU-producenter vil gå konkurs, da disse overvejende små og mellemstore virksomheder er økonomisk mere følsomme.
(489)
På den anden side var følgevirkninger af antidumpingtolden fra 2006 til UP for importører, detailhandlere/distributører og forbrugere ikke uforholdsmæssige. Hvis foranstaltningerne opretholdes og det antages, at forbrugernes efterspørgsel fortsat svækkes i kølvandet på den økonomiske krise, vil antidumpingtoldens følgevirkninger for alle aktører sandsynligvis blive større end tidligere. Grundet den generelle sunde økonomi og beviste fleksibilitet blandt importørerne og detailhandlernes/distributørernes generelt stærke markedsposition, der i høj grad gør det muligt at diversificere deres produktmiks, kan det antages, at disse erhvervsdrivende ikke vil påføres uforholdsmæssig stor skade på kort og mellemlang sigt. Hvad angår forbrugerne, skete der ingen bemærkelsesværdige prisstigninger i tiden efter indførelsen af antidumpingtolden, og hvis der tages hensyn til resultaterne af analysen for tiden efter UP, tyder intet på, at forbrugerpriserne vil stige uforholdsmæssigt i fremtiden.
(490)
Det konkluderes, at undersøgelsen ikke afdækkede nogen tvingende grunde til ikke at opretholde antidumpingforanstaltningerne.
L. BEMÆRKNINGER MODTAGET FRA INTERESSEREDE PARTER EFTER FREMLÆGGELSEN AF RESULTATERNE
(491)
Der blev indsendt en række bemærkninger efter fremlæggelsen af resultaterne. Ingen af bemærkningerne var dog af en sådan karakter, at det ændrer konklusionerne. De vigtigste påstande vedrørte følgende punkter.
1. EU-ERHVERVSGRENENS INTERESSER
(492)
Efter fremlæggelsen af de endelige resultater hævdede en af de interesserede parter, at det ikke var antidumpingforanstaltningerne, som havde hjulpet EU-erhvervsgrenen, men derimod udelukkende omstruktureringsindsatsen. Ikke alene var der ingen yderligere dokumentation for denne påstand, der blev heller ikke taget hensyn til de objektive resultater af denne fornyede undersøgelse. Navnlig tages der ikke hensyn til det tidsmæssige sammenfald mellem indførelsen af antidumpingforanstaltninger og EU-erhvervsgrenens stabiliseringsproces. Efter indførelsen af foranstaltningerne stoppede den kraftige stigning i billig dumpingimport rent faktisk, og den kombinerede imports markedsandel faldt fra 35,5 % til 28,7 %. Dette fald i dumpingimporten på markedet i Unionen mindskede prispresset fra dette billige fodtøj og bidrog til, at EU-erhvervsgrenen kunne fortsætte sin omstruktureringsindsats.
(493)
Det blev også gentaget, at Unionen ikke kan masseproducere og således opnå de stordriftsfordele, som gør det muligt at imødekomme den store efterspørgsel efter billigere sko i Unionen. For det første skal det påpeges, at der ikke blev fremlagt dokumentation for denne påstand. For det andet findes der også blandt EU-producenterne en række større producenter af sko i det laveste segment med de laveste priser, og nogle af disse er blevet analyseret i forbindelse med stikprøven. Hvad angår påstanden om, at EU-erhvervsgrenen ikke vil kunne levere de ønskede mængder, skal det desuden bemærkes, at undersøgelsen viste, at de fleste af de større importører, der blev udvalgt til stikprøven, ikke udelukkende bestiller hos en enkelt leverandør, men også køber relativt små mængder hos en række forskellige leverandører. Sammen med virkningerne af den i afsnit E.2 omhandlede »klyngemodel«, som indebærer, at en række mindre virksomheders arbejdsstyrker kombineres, bør dette logisk set også sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at fremstille større mængder. Påstanden afvises derfor.
(494)
To af de interesserede parter hævdede, at situationen med EU-producenter, der foretager global udlicitering, ikke var genstand for en lige så detaljeret analyse, som det var tilfældet for EU-producenterne i stikprøven. Det skal dog bemærkes, at analysen omfattede en vurdering af alle interesserede parter, for så vidt at de samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. F.eks. blev interesserne hos en stor EU-producent, som blev udelukket fra definitionen af EU-erhvervsgrenen på grund af importmængderne - jf. betragtning 402 ff. - undersøgt ret nøje. Det bør også bemærkes, at virksomheder i Unionen, som har udliciteret størstedelen af deres produktion til tredjelande, teknisk set skal betragtes som importører i forbindelse med antidumpingundersøgelser, og importørernes situation er fuldt ud blevet taget i betragtning og analyseret i betragtning 409 ff.
(495)
En af parterne påpegede, at der var blevet foretaget en forkert vurdering af interesserne hos de EU-producenter, der tidligere indgik i stikprøven, da nogle af dem angiveligt var imod opretholdelse af foranstaltningerne. Dette er dog ikke korrekt, da selv den virksomhed, som ikke kunne se nogen fordel for sig selv, hævdede, at foranstaltninger bidrog til at begrænse dumpingimporten. En anden virksomhed fremførte blot, at det under den økonomiske krise er vanskeligt at forudse de præcise, fremtidige virkninger af antidumpingtold, men denne virksomhed gav ikke udtryk for, at tolden ikke havde en berettigelse. Selv de parter, som ikke eksplicit nævner, at de har direkte fordel af foranstaltningerne, har påpeget, at den indirekte fordel ved foranstaltningerne har været en begrænsning af importen fra Folkerepublikken Kina og Vietnam.
(496)
Det bekræftes derfor, at EU-producenterne overordnet set kunne drage fordel af foranstaltningerne og viste deres evne til at forbedre deres situation, efter at foranstaltningerne havde afbødet virkningerne af skadevoldende dumping.
2. DE IKKE-FORRETNINGSMÆSSIGT FORBUNDNE IMPORTØRERS INTERESSER
(497)
En lang række interesserede parter fremsatte en generel kritik af, at anonyme klageres interesser ville blive beskyttet, mens importørers, andre erhvervsdrivendes og forbrugernes interesser stort set ikke blev taget i betragtning. Det skal bemærkes, at indførelsen af antidumpingtold overordnet set blev betragtet som en fordel for EU-producenterne og ikke som et tiltag, der var urimeligt negativt for de øvrige, relevante erhvervsdrivende. Påstanden om forskelsbehandling mellem disse parter må dog afvises kategorisk, da alle parter i undersøgelsen fik tilbudt samme behandling, og alle interesser hos samarbejdsvillige erhvervsdrivende som f.eks. importører, detailhandlere, EU-producenter, der foretager udlicitering, og forbrugere blev nøje gennemgået og analyseret i forbindelse med undersøgelsen.
(498)
En lang række parter hævdede, at importørernes fortjeneste ikke ville være stor nok til at dække de øgede importomkostninger, udviklingen i valutakurserne, omkostningerne ved at skifte til andre forsyningskilder og antidumpingtolden. Denne påstand var dog ikke begrundet i tilstrækkeligt omfang. Som det fremgår af tabel 22 er importørernes fortjeneste af en sådan størrelse - dvs. ca. 20 % - at det fremgår, at de stadig kan dække førnævnte omkostninger.
(499)
Det er blevet hævdet, at det oplyste beskæftigelsestal for importører, dvs. ca. 23 000 personer, er for lavt, fordi det ikke omfatter »arbejdspladser, der giver en merværdi« i Unionen. Dette er dog ikke korrekt. Beskæftigelsestallet for importører er blevet beregnet på grundlag af efterprøvede beskæftigelsestal for importørerne i stikprøven, som også omfattede arbejdspladser, der giver en stor merværdi og har sammenhæng med den pågældende vare, inden for f.eks. design, markedsføring, FoU, varemærkning osv. Alle efterprøvede beskæftigelsestal blev lagt sammen og sat i forhold til importmængden af den pågældende vare for importørerne i stikprøven. Dette resultat blev derefter ekstrapoleret til den samlede importmængde fra de pågældende lande. Det beskæftigelsestal, der blev fastsat, omfattede således også et betydeligt antal »arbejdspladser, der giver en merværdi« i Unionen.
(500)
En række parter har hævdet, at argumentet om, at importørerne let kan skifte forsyningskilder, er faktuelt forkert og forsimplet. En af de interesserede parter hævdede, at der ikke fandtes alternative forsyningskilder. Det skal i den forbindelse nævnes, at det aldrig er blevet hævdet, at det vil være let at skifte forsyningskilde. Kommissionen benægter ikke, at det vil indebære ekstra omkostninger og kræve tid at skifte leverandør, og at visse importører har langvarige forretningsforbindelser med deres leverandører. På grundlag af oplysningerne fra importørerne i stikprøven og en importør, der ikke indgik i stikprøven, kunne det dog i forordningens betragtning 452 konkluderes, at der findes en betydelig grad af fleksibilitet, og at de erhvervsdrivende, der ønsker det, har mulighed for at skifte leverandør. Disse importører øgede faktisk deres forsyninger fra tredjelande betydeligt, således som det fremgår af tabel 19. Den samme tendens kunne konstateres for importører, der ikke indgik i stikprøven, idet Eurostat har kunnet konstatere en stigning på fire procentpoint for import fra tredjelande (tabel 7).
(501)
En række interesserede parter hævdede, at opretholdelsen af foranstaltninger vil intensivere nedgangen i beskæftigelsen i Unionen, navnlig for så vidt angår importører og detailhandlere. De interesserede parter underbyggede ikke denne påstand med dokumentation. Desuden viser oplysningerne i sagen, at den beskæftigelse, der er relateret til den pågældende vare, steg med 6 % fra 2005 til UP, for så vidt angår importørerne i stikprøven.
(502)
Det blev hævdet, at der manglede en analyse af de potentielle fordele for importørerne ved ikke at opretholde foranstaltningerne. I den forbindelse skal det bemærkes, at i henhold til antidumpinggrundforordningens artikel 21 skal det undersøges, om der er tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger. I forbindelse med en udløbsundersøgelse betyder det, at det skal undersøges, om der findes tvingende grunde til ikke at opretholde foranstaltningerne, dvs. der skal findes negative virkninger forbundet med en forlængelse af foranstaltningerne, og disse virkninger skal afvejes i forhold til fordelene for EU-erhvervsgrenen for at vurdere, om de negative virkninger er uforholdsmæssigt store. Fra et juridisk synspunkt skal det modsatte tilfælde, hvor foranstaltningerne får lov at udløbe, kun analyseres yderligere, hvis der i sagen er specifikke tegn på, at dette vil medføre en uforholdsmæssigt stor byrde for importører, detailhandlere eller forbrugerne. Der blev ikke konstateret sådanne tegn. For god ordens skyld skal følgende dog nævnes om de sandsynlige virkninger for importører, detailhandlere og forbrugere, hvis foranstaltningerne udløber. For så vidt angår importørerne, viste undersøgelsen, at en vis del af den nedgang i fortjenesten, som de har oplevet fra 2005 og indtil UP, kunne tilskrives den antidumpingtold, som de har betalt. Får foranstaltningerne lov at udløbe, og forbliver alle andre omkostninger stabile, forsvinder disse omkostninger, og fortjenstniveauet kunne i så fald stige til et niveau, der er højere end de ca. 20 %, der blev konstateret i forbindelse med undersøgelsen. For detailhandlernes vedkommende er det på grundlag af de foreliggende oplysninger uklart, om de vil opnå en fordel, hvis foranstaltningerne udløber, fordi importørerne i stikprøven ikke i alle tilfælde justerer deres videresalgspris, hvis importpriserne falder, hvilket fremgår af en sammenligning af den aritmetiske gennemsnitlige importpris og den aritmetiske gennemsnitlige videresalgspris fra 2007 og indtil UP.
Hvad angår virkningerne for forbrugerne, er det endnu mere usandsynligt, at udløb af foranstaltningerne vil medføre faldende priser, da detailpriserne forblev stort set stabile på trods af bevægelserne i importpriserne fra 2005 og indtil UP. Desuden er det ligeledes usandsynligt, at forbrugerne vil opnå fordele i form af et øget udvalg, da der ikke foreligger beviser for, at forbrugernes udvalg blev påvirket af indførelsen af antidumpingtold. Alt dette kan under alle omstændigheder ikke ændre de overordnede konklusioner om, at der ikke er tvingende grunde til ikke at opretholde foranstaltningerne.
(503)
En række importører og deres sammenslutninger hævdede, at virkningerne af krisen blev undervurderet, og at de negative virkninger af den økonomiske afmatning vil blive større og større. For det første er der ikke forelagt tilstrækkelig dokumentation for disse påstande, da der ikke blev forelagt konkrete data vedrørende den pågældende vare. Som anført i forordningens betragtning 436 ff. er virkningerne af krisen indtil juni 2009 blevet analyseret på grundlag af de bedste foreliggende data, dvs. der blev udsendt endnu et spørgeskema for at undersøge dette specifikke emne. På grundlag af de oplysninger, som blev indhentet, blev der gennemført en nøje analyse af de foreliggende data, og det er klart, at denne analyse hovedsageligt er baseret på data fra perioden indtil juni 2009. Det kan således ikke udelukkes, at den økonomiske krises virkninger for forbruget og priserne er værre nu end i perioden indtil juni 2009, men på grundlag af fortjenstniveauet, som ligger et godt stykke over 15 %, kan det stadig konkluderes, at det er usandsynligt, at de isolerede virkninger af antidumpingtolden pludselig vil få uforholdsmæssigt store virkninger for importørerne.
Dette gælder så meget desto mere, fordi markedssituationen efter juni 2009 var præget af blandede tendenser med tegn på forbedring i visse medlemsstater. På nuværende tidspunkt fremgår det således ikke, at krisens virkninger er blevet stærkt undervurderet. Det skal desuden bemærkes, at Kommissionen ved at tage ovennævnte data i betragtning gik længere, end den er juridisk forpligtet til, da grundforordningens artikel 6, stk. 1, eksplicit bestemmer, at der normalt ikke skal tages hensyn til oplysninger, som vedrører en periode efter undersøgelsesperioden.
(504)
Sluttelig gentog en række parter deres påstand om, at visse varetyper bør udelukkes fra de antidumpingforanstaltninger, der vedrører Unionens interesser, da der kun er en ubetydelig produktion af navnlig sportsfodtøj og udendørs fodtøj tilbage i Unionen. Det blev hævdet, at faldet i produktionen i Unionen ville udgøre ændrede forhold, som skal tages i betragtning i udløbsundersøgelsen. For det første skal der mindes om, at det ikke er muligt at ændre foranstaltningernes anvendelsesområde inden for rammerne af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, som det fremgår af nærværende forordnings betragtning 61. Selv hvis det var juridisk muligt, hvilket ikke er tilfældet, skal det understreges, at denne påstand om faldende produktion allerede blev fremsat i forbindelse med den oprindelige undersøgelse og blev tilbagevist i den endelige forordnings betragtning 28 og 38. Da disse parter ikke forelagde dokumentation for, i hvilket omfang EU-produktionen af disse fodtøjstyper faldt set i forhold til den situation, der blev konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, afvises påstanden, og resultaterne i betragtning 450 i nærværende forordning bekræftes.
3. DISTRIBUTØRERNES/DETAILHANDLERNES INTERESSER
(505)
En af de interesserede parter hævdede, at der i analysen blev foretaget en kunstig sondring mellem importører og detailhandlere, og at interesserne for integrerede virksomheder, som skal bære hele byrden ved foranstaltningerne, ikke blev taget i betragtning. For det første skal det bemærkes, at kun en virksomhed, som samarbejdede som detailhandler, rent faktisk var en integreret importør/detailhandler, jf. betragtning 460, hvilket indebærer, at disse integrerede virksomheders specifikke situation var repræsenteret både blandt importørerne i stikprøven og i analysen af detailhandlerne. For det andet blev alle oplysninger forelagt af andre detailhandlere, som ikke samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen, også taget i betragtning. Alle foreliggende oplysninger om integrerede virksomheder blev således taget i betragtning og analyseret af Kommissionen. I betragtning af ovenstående afvises påstanden om, at der ikke var blevet taget hensyn til integrerede virksomheders interesser.
(506)
En række interesserede parter fremsatte en generel kritik, idet de påstod, at foranstaltningernes virkninger for detailhandlerne ikke var blevet analyseret tilstrækkeligt nøje. Denne påstand blev ikke dokumenteret. Som beskrevet i betragtning 459 ff. forsøgte Kommissionen proaktivt og gentagne gange at indhente oplysninger fra detailhandlerne, men bortset fra en integreret importør/detailhandler, som samarbejdede som importør, ønskede ingen detailhandlerkæder at samarbejde fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. På trods af detailhandlernes begrænsede samarbejdsvilje blev der i forbindelse med analysen så vidt muligt taget hensyn til alle foreliggende oplysninger om detailsektoren, herunder skriftlige redegørelser fra de interesserede parter samt oplysninger fra høringerne, markedsundersøgelser, andre undersøgelser og fagpressen. På grundlag af ovenstående må påstanden om, at foranstaltningernes virkninger for detailhandlerne ikke blev analyseret tilstrækkeligt nøje, afvises.
(507)
En række parter påstod, at Kommissionen ikke tog hensyn til offentligt tilgængelige oplysninger om detailhandlernes fortjeneste. En af parterne hævdede, at de oplysninger om fortjenesten, som blev indsamlet fra større EU-detailhandleres offentligt tilgængelige økonomiske rapporter, viser en bekymrende situation, som ikke tages i betragtning i analysen. I samme forbindelse mener en række parter, at der ikke blev taget hensyn til den økonomiske krises alvorlige virkninger for detailsektoren. Det blev også påstået, at selv om en af de største detailkæder, der sælger sko, opnåede en rekordhøj fortjeneste i 2008, er der tale om en undtagelse, og de små detailhandlere lider voldsomt. I den forbindelse skal det gentages, at detailhandlerne samarbejdede i meget begrænset omfang, da kun en detailhandler/importør samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Desuden blev der hverken før eller efter fremlæggelsen forelagt specifikke oplysninger om detailhandlernes fortjeneste, for så vidt angår læderfodtøj eller den pågældende vare. På trods af dette tog Kommissionen hensyn til og analyserede en række forskellige kilder til oplysninger som f.eks. redegørelser fra detailhandlerne, markedsoplysninger og artikler i pressen, som viste store forskelle med hensyn til detailsektorens fortjeneste: Mens visse detailhandlere ganske vist syntes at opleve faldende fortjenstmarginer og efterspørgsel, rapporterede fagbladene om stigende salg og indtægter for andre. De offentligt tilgængelige oplysninger, som ovennævnte parter henviser til, blev således taget i betragtning, men viste sig kun at give en del af billedet, og derfor blev der anvendt en række andre kilder til oplysninger, som viste en større spredning for fortjenesten. Følgelig er den økonomiske afmatnings virkninger for detailhandlerne blevet analyseret så vidt muligt på grundlag af de foreliggende oplysninger. Påstanden om, at detailhandlernes fortjeneste ikke er blevet analyseret korrekt, må derfor afvises.
(508)
En række parter havde indvendinger mod en henvisning til detailsektorens overordnede fortjenstniveau og til omsætningen fra andre typer fodtøj, da de mener, at dette er irrelevant for undersøgelsen. En af parterne hævdede, at hvis undersøgelsesmyndigheden anfører, at foranstaltningernes virkninger for detailhandlerne var blevet modsvaret af salget af andre varer, skulle der have været gennemført en tilsvarende analyse for EU-producenterne. Det skal bemærkes, at situationen for detailhandlerne og EU-producenterne af samme vare er forskellig, da EU-producenterne hovedsageligt fremstiller læderfodtøj, mens detailhandlerne normalt forhandler en bredere vifte af andre varer. Der kan derfor ikke rokkes ved udsagnene i betragtning 472 ff.
(509)
En række parter satte spørgsmålstegn ved nøjagtigheden af detailsektorens beskæftigelsestal og mente, at flere arbejdspladser var på spil, uden at de dog underbyggede denne påstand. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at detailsektorens beskæftigelsestal som beskrevet i betragtning 459 blev beregnet på grundlag af den eneste samarbejdsvillige importørs/detailhandlers efterprøvede beskæftigelsestal i forbindelse med detailfunktionen og den pågældende vare. Der blev derefter foretaget et skøn ved at ekstrapolere ovennævnte beskæftigelsestal på grundlag af den mængde, som denne virksomhed har solgt i detailleddet, set i forhold til den samlede mængde af den pågældende vare og solgt i detailleddet på EU-markedet. Dette skøn blev derefter krydstjekket med redegørelserne fra andre parter og markedsinformationskilder, hvilket bekræftede den størrelsesorden, som Kommissionen havde fastsat. Ovennævnte påstand afvises derfor.
(510)
En lang række parter hævdede, at det var vanskeligt for detailhandlerne, navnlig SMV'erne, at skifte leverandør, fordi de havde langvarige forretningsforhold præget af tillid, og udgifterne forbundet med at skifte leverandør og de dermed forbundne forsinkelser kunne umuliggøre et sådant tiltag. En række parter hævdede, at under den nuværende økonomiske afmatning var udgifterne ved et skifte kilde særligt svære at klare for detailhandlerne. I den forbindelse anerkendes det, at udgifterne ved et skifte kan give visse detailhandlere problemer i en tid med økonomisk krise. Kommissionen var dog ikke af den opfattelse, at omkostningerne og forsinkelserne forbundet med at skifte leverandør var så store, at de umuliggør et sådant tiltag. Oplysninger, som blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, tydede rent faktisk på, at en række detailhandlere havde søgt efter alternative leverandører og havde skiftet, uden at dette havde haft urimeligt store negative virkninger. Ovennævnte påstand må derfor afvises.
(511)
En af parterne påpegede, at den højere pris på læderfodtøj fra Folkerepublikken Kina og Vietnam sammen med foranstaltningerne betød, at det ikke kunne svare sig at købe hos leverandører i disse lande. Påstanden om, at det ikke længere kan svare sig at købe hos leverandører i disse lande, blev ikke underbygget og synes at være i modstrid med, at det blev konstateret, at importen fra de pågældende lande stadig tegnede sig for en kombineret markedsandel på 28 % i UP. Påstanden om, at der er andre omkostninger i de pågældende lande, som er steget, og som har betydning for importørernes valg af leverandør, bekræfter Kommissionens resultat i betragtning 402 ff., hvoraf det fremgår, at der synes at være andre faktorer end antidumpingtolden, som har betydning for importørernes/detailhandlernes beslutning om at skifte leverandør. Da der er mange andre faktorer, som gør sig gældende, kan de negative virkninger ikke alene tilskrives foranstaltningerne.
(512)
En lang række parter påstod, at der ikke var blevet taget tilstrækkeligt hensyn til, at forbrugerprispoint forhindrede, at små prisstigninger kunne overvæltes på forbrugerne. Dette bekræfter rent faktisk Kommissionens resultat, hvoraf det fremgår, at prisstigningerne for detailhandlerne var for små til at have betydelige virkninger for forbrugerne. Der henvises i den forbindelse til betragtning 477.
(513)
En af parterne hævdede, at analysen ikke tog hensyn til den hårde priskamp i detailsektoren. Denne påstand afvises, da den stærke konkurrence i detailsektoren blev behandlet i analysen, jf. betragtning 467.
4. FORBRUGERNES INTERESSER
(514)
En lang række parter hævdede, at forbrugerprisstigningerne var højere end den stigning, der var blevet konstateret i forbindelse med undersøgelsen, og forbrugerpriserne ville stige yderligere, hvis foranstaltningernes gyldighed blev forlænget. Andre satte spørgsmålstegn ved de tal, som Kommissionen havde anvendt ved beregningen af forbrugerpriserne, idet de påstod, at de ikke dækkede alle medlemsstaterne og omfattede andre varer end den pågældende vare. To af parterne klagede over, at de oplysninger om overvågning af industriens detailpriser, som en af dem havde forelagt, ikke var blevet taget i betragtning. Der bør i den forbindelse mindes om, at alle de oplysninger om detailpriserne, der var blevet forelagt, var blevet analyseret i forbindelse med undersøgelsen, jf. betragtning 463 ff..
Kommissionen anvendte rent faktisk en række forskellige kilder til fastsættelse af udviklingen i detailpriserne, dvs. oplysninger fra de samarbejdsvillige parter (grossisternes priser ved videresalg, den samarbejdsvillige importørs/detailhandlers indkøbspris og pris ved videresalg samt oplysninger fra andre detailhandlere), en række interesserede parters udsagn om, at forbrugerpriserne ikke var steget, og oplysninger fra statistiske kilder. Sidstnævnte kilder, som er beskrevet i tabel 23, blev anset for at være mere pålidelige end ovennævnte oplysninger om overvågning af industriens detailpriser af følgende årsager. De oplysninger, som blev forelagt af denne part, blev rent faktisk anset for at være mindre omfattende og repræsentative, da de kun vedrørte en meget lille del af varedækningen og ikke vedrørte et af de vigtigste forbrugermarkeder, nemlig Det Forenede Kongerige, som er et meget konkurrencepræget detailmarked ifølge de interesserede parter. Oplysningerne i tabel 23 blev derimod indhentet fra de nationale statistiske kontorer (herunder i Det Forenede Kongerige, hvor der kunne konstateres et beskedent fald i forbrugerpriserne mellem 2005 og UP) og vedrørte hovedsageligt den pågældende vare. De oplysninger, som de interesserede parter forelagde i forbindelse med undersøgelsen, viste under alle omstændigheder beskedne prisstigninger eller endog prisfald. Ovennævnte påstande måtte derfor afvises.
(515)
En af parterne hævdede, at det var vanskeligt for forbrugerne at få varer af høj kvalitet til en rimelig pris. Denne påstand blev ikke underbygget med dokumentation og afvises derfor.
(516)
En af parterne påstod, at det faldende forbrug af læderfodtøj viste foranstaltningernes negative virkninger for forbrugerne, men underbyggede dog ikke denne påstand. Som beskrevet i betragtning 482 er forbrugerpriserne forblevet stort set stabile, og der har således ikke været negative virkninger for forbrugerne. Kommissionen fandt en række faktorer, som havde medført et faldende forbrug af lædersko, herunder ændrede modetendenser, og det kunne derfor ikke konkluderes, at det faldende forbrug kunne tilskrives foranstaltningerne. Ovennævnte påstand afvises derfor.
5. ANDRE BEMÆRKNINGER FREMSAT EFTER FREMLÆGGELSEN
(517)
To af parterne hævdede, at analysen af Unionens interesser var ufuldstændig, da der ikke var blevet taget hensyn til EU-logistikleverandørers (f.eks. shippingvirksomheders) interesser i forbindelse med analysen af Unionens interesser. Det skal bemærkes, at ingen sådanne virksomheder gav sig til kende og anmodede om, at der blev taget hensyn til deres synspunkter, og der er ikke blevet forelagt oplysninger i denne forbindelse. Påstanden om, at analysen af Unionens interesser er ufuldstændig i den sammenhæng, afvises derfor. I samme forbindelse hævdede en række parter, at de positive virkninger af at lade foranstaltningerne udløbe burde have været analyseret i afsnittet om Unionens interesser. For så vidt angår denne påstand, henvises der til den i betragtning 502 i forordningen omhandlede forklaring på, hvorfor en sådan analyse ikke blev anset for at være nødvendig i denne sag set fra et juridisk synspunkt.
(518)
Den vietnamesiske regering og den vietnamesiske sammenslutning for læder- og fodtøjsindustrien påstod, at opretholdelse af foranstaltningerne mindsker effekten af Unionens støtteprogrammer. Indførelsen eller forlængelsen af antidumpingtold er en normal, teknisk konsekvens af, at det blev konstateret, at de vietnamesiske eksportører foretager skadevoldende dumping. Politiske betragtninger som den, der nævnes ovenfor, er ikke omfattet af de retlige rammer og er således irrelevante. Desuden er der ikke uoverensstemmelse mellem, at Unionen yder udviklingsstøtte til Vietnam i forskellige områder og indfører antidumpingtold efter en grundig undersøgelse gennemført i overensstemmelse med internationale handelsregler.
M. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(519)
Ud fra ovenstående bør antidumpingforanstaltningerne på læderfodtøj opretholdes. Der kan ikke ses bort fra, at der er blevet konstateret fortsat skadelig dumping, og at der af hensyn til Unionens interesser må indføres foranstaltninger, men som anført i betragtning 324-326 er nærværende procedure ikke desto mindre kendetegnet ved særlige omstændigheder, som også bør afspejles korrekt i varigheden af antidumpingforanstaltningerne. Undersøgelsen viste, at der er sandsynlighed for fortsat skade på kort/mellemlang sigt, indtil EU-erhvervsgrenens tilpasningsproces er afsluttet. Foranstaltningernes varighed bør derfor begrænses til 15 måneder.
(520)
Forlængelsen af foranstaltningerne efter en udløbsundersøgelse vil i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, normalt gælde for 5 år, medmindre der er særlige grunde eller omstændigheder til at fastsætte en kortere periode. I den aktuelle sag fremgik det af undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen gennemførte markante ændringer i den betragtede periode. Det blev navnlig konstateret, at en del af erhvervsgrenen tilpassede sin forretningsmodel med stigende fortjeneste, som nærmede sig målet for fortjenesten. Det blev desuden konstateret, at denne gruppe var vokset betydeligt både i omsætning og mængder, således at den gradvist absorberede en væsentlig del af den anden gruppe i erhvervsgrenen, der ikke havde gennemført væsentlige ændringer i sin forretningsmodel.
(521)
Ud fra den konstaterede udvikling vurderes det, at det på nuværende tidspunkt kan antages, at der ikke længere for tiden efter perioden i betragtning 519 er sandsynlighed for fortsat skade. Det vurderes derfor uhensigtsmæssigt at foreslå en længere varighed af foranstaltningerne end denne periode.
(522)
Det skal erindres, at de foranstaltninger, der er genstand for denne undersøgelse, blev udvidet ved forordning (EF) nr. 388/2008 (11) til også at omfatte importen af samme vare afsendt fra Macao SAR, uanset om den er angivet med oprindelse i Macao SAR eller ej. Der fremkom ingen nye elementer i den henseende i forbindelse med denne undersøgelse. Den endelige antidumpingtold på 16,5 % over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina bør derfor udvides til at omfatte samme vare afsendt fra Macao SAR, uanset om varen er angivet med oprindelse i Macao SAR eller ej.
N. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
(523)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen fra Kina og Vietnam. I medfør af bestemmelserne i grundforordningen fik parterne efter fremlæggelsen af ovennævnte oplysninger et vist tidsrum til at fremsætte bemærkninger. Der er taget hensyn til de af parterne fremsatte mundtlige og skriftlige bemærkninger, og de endelige konklusioner er, hvor det er relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
Af ovenstående følger, at antidumpingtolden bør opretholdes i en periode på 15 måneder -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på import af fodtøj med overdel af læder eller kunstlæder, undtagen sportsfodtøj, fodtøj, hvortil der kræves en særlig teknologi, hjemmefodtøj og andre typer af indendørs fodtøj og fodtøj med beskyttelseståkappe, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Vietnam og henhørende under KN-kode: 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 og ex 6405 10 00 (12).
Taric-koderne er anført i bilaget til nærværende forordning.
2. I denne forordning forstås ved:
»sportsfodtøj«: fodtøj i henhold til definitionen i underpositionsbestemmelse 1 til kapitel 64 i bilag I til forordning (EF) nr. 1031/2008 (13)
»fodtøj, hvortil der kræves en særlig teknologi«: fodtøj, for hvilket cif-prisen pr. par er lig med eller højere end 7,5 EUR, til sportsbrug, med en støbt (dog ikke sprøjtestøbt) sål i et eller flere lag, fremstillet af syntetiske materialer, der er specielt beregnede til at afbøde stød fra vertikale eller laterale bevægelser, og med tekniske karakteristika som f.eks. hermetiske puder indeholdende luft eller væske, mekaniske stødabsorberende eller -neutraliserende dele eller materialer som polymerer med lav massefylde og henhørende under KN-kode ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98
»fodtøj med beskyttelseståkappe«: fodtøj med en indbygget beskyttelseståkappe og en modstandsdygtighed over for stød på mindst 100 joule (14) og henhørende under KN-kode: ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 og ex 6405 10 00
»hjemmefodtøj og andre typer af indendørs fodtøj«: fodtøj henhørende under KN-kode 6405 10 00.
3. Antidumpingtolden fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Kina
Golden Step
9,7 %
A775
Alle andre virksomheder
16,5 %
A999
Vietnam
Alle virksomheder
10,0 %
-
4. Den endelige antidumpingtold på 16,5 % over for importen fra »alle andre virksomheder« i Folkerepublikken Kina udvides hermed til at omfatte importen af de i stk. 1 anførte varer afsendt fra Macao SAR, uanset om varen er angivet med oprindelse i Macao SAR eller ej. Taric-koderne for import afsendt fra Macao SAR er anført i bilaget til nærværende forordning.
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den gælder i 15 måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. december 2009.
РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1294/2009 НА СЪВЕТА
от 22 декември 2009 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои обувки с горна част от естествена кожа с произход от Виетнам и с произход от Китайската народна република, приложимо и към вноса на някои обувки с горна част от естествена кожа, доставяни от Административен район със специален статут Макао, декларирани или не с произход от Административен район със специален статут Макао, след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
На 5 октомври 2006 г. с Регламент (ЕО) № 1472/2006 (2) („първоначалният регламент“) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои обувки с горна част от естествена кожа с произход от Китайската народна република („КНР“ или „Китай“) и Виетнам („засегнатите държави“). Установените нива на мито варираха от 9,7 % до 16,5 % в случая с КНР и 10 % в случая с Виетнам. Мерките бяха наложени за период от две години. Разследването, което доведе до налагането на тези мерки, ще бъде наричано „първоначалното разследване“.
(2)
С Регламент (ЕО) № 388/2008 (3) („регламентът за разширяване“), Съветът разшири обхвата на действието на окончателното антидъмпингово мито върху вноса на някои обувки с горна част от естествена кожа с произход от КНР към вноса на същия продукт, доставян от Административен район със специален статут („АРСС“) Макао, декларирани или не с произход от АРСС Макао. Разширяването на обхвата на действието бе резултат от разследване на заобикалянето на антидъмпингови мерки, проведено съгласно член 13, параграф 3 от основния регламент.
2. НАСТОЯЩО РАЗСЛЕДВАНЕ
2.1. Искане за преразглеждане
(3)
Искането беше подадено от Европейската конфедерация на обувната промишленост (CEC, „заявителят“) от името на производители, които представляват основен дял, в този случай повече от 35 %, от общото производство на Съюза на някои обувки с горна част от естествена кожа.
(4)
В рамките на теста за състоянието няколко национални асоциации на производители на обувки в държави-членки изказаха становищата си относно започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока и поискаха имената им да бъдат запазени в тайна поради опасения, че някои клиенти могат да предизвикат отрицателно последици за дружествата, които членуват в тях. Някои от другите страни зададоха въпроса защо имената и позициите на подкрепящите и възразяващите асоциации са поверителни. Комисията изрично попита асоциациите отново дали биха се съгласили имената и позициите им да бъдат оповестени. Четири асоциации се съгласиха имената и позициите им да бъдат оповестени, докато другите възразиха и отново се позоваха на опасенията си от отрицателна последици за дружествата, които членуват в тях. Комисията смята, че наистина съществува значителна възможност за отрицателни последици под формата на нереализирани продажби за тези производители и прие имената им да не бъдат оповестявани.
(5)
Някои страни заявиха, че Комисията не е следвало да започва разследване в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока, тъй като в член 3 от основния регламент е посочено, че той се прилага за период от 2 години след влизането му в сила. В съображение 326 от първоначалния регламент обаче се посочва, че независимо от по-краткия срок на действие на мерките, правилата на член 11 от основния регламент ще се прилагат mutatis mutandis. В съответствие с това съображение, текстът на известието за предстоящо изтичане на срока (4) гласи, че действието на мерките ще изтече на 7 октомври 2008 г., освен ако не бъде започнато преразглеждане в съответствие с правилата на член 11, параграф 2 от основния регламент. Тъй като беше започнато преразглеждане с оглед изтичане на срока на антидъмпинговите мерки, антидъмпинговите мерки остават в сила до приключване на това преразглеждане.
(6)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока беше основано на аргумента, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата от него за производството на Съюза.
2.2. Започване на преразглеждането
(7)
Като установи, след консултация с Консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с известие за започване, публикувано в Официален вестник не Европейския съюз (5) на 3 октомври 2008 г. („известие за започване“), Комисията съобщи за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(8)
Разследването на вероятността за продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2007 г. до 30 юни 2008 г. („разследваният период за преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вероятността за продължаване или повтаряне на вредата обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП („разглежданият период“). Където е уместно, беше направена препратка към 2005 г. и към разследвания период, използван в първоначалното разследване, което обхвана периода от 1 април 2004 г. до 31 март 2005 г. („първоначалният разследван период“ или „ПРП“).
3. СТРАНИ, ЗАСЕГНАТИ ОТ НАСТОЯЩОТО РАЗСЛЕДВАНЕ
(9)
Комисията официално уведоми заявителя, производителите от Съюза, посочени в искането, всички други известни производители от Съюза, известните вносители и техните асоциации, известните търговци на дребно/дистрибутори и техните асоциации, известните потребителски организации, известните производители износители в засегнатите държави, както и техните асоциации и органите на засегнатите държави за започването на преразглеждането с оглед изтичане на срока.
(10)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат изслушване в срока, определен в известието за започване.
(11)
Всички заинтересовани страни, които поискаха и демонстрираха, че съществуват конкретни причини да бъдат изслушани, получиха тази възможност.
4. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНИ ИЗВАДКИ
(12)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатите държави, на производители от Съюза и на вносители, участващи в разследването, в известието за започване беше предвидено изготвяне на представителни извадки в съответствие с член 17 от основния регламент.
(13)
С оглед да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на представителни извадки и, ако е така, да изготви такива, от производителите износители и представителите, действащи от тяхно име, производителите от Съюза и вносителите беше поискано да заявят интереса си и да предоставят посочената в известието за започване информация.
4.1. Представителна извадка за производители износители в Китайската народна република и Виетнам
4.1.1. Китайска народна република
(14)
Общо 58 дружества или групи от свързани дружества („групи“) в КНР се отзоваха и представиха исканата информация в определения срок. Тези 58 дружества или групи са произвеждали и/или изнасяли разглеждания продукт на пазара на Съюза по време на разследвания период и изразиха желание да бъдат включени в представителната извадка. Те бяха счетени за оказващи съдействие дружества и беше проучено включването им в представителната извадка. Нивото на съдействие от КНР, т.е. процентът на износа за Съюза от китайски дружества, оказали съдействие, в сравнение с целия износ от Китай за Съюза, беше около 22 %.
(15)
Представителната извадка беше подбрана със съгласието на китайските органи въз основа на обема на износа и географското разпределение на съдействащите дружества. Седемте дружества, включени в представителната извадка, представляваха около 56 % от износа за Съюза от 58-те съдействащи дружества и 13 % от общия износ за Съюза от КНР. Всички те попълниха въпросниците в определения срок.
(16)
Някои китайски износители, които не бяха включени в представителната извадка, заявиха, че след като не са били подбрани за включване в извадката, не са били в състояние да защитават интересите си. При все това, част от принципа за изготвяне на представителна извадка е подбирането на представителен брой производители износители и възможността резултатите от оценката на тази представителна извадка да бъдат разглеждани като представителни за други съдействащи износители. Наред с това се посочва, че всички заинтересовани страни са имали възможност да участват в разследването и да представят становищата си. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
4.1.2. Виетнам
(17)
Общо 51 дружества или групи във Виетнам се отзоваха и представиха исканата информация в определения срок. Тези 51 дружества или групи са произвеждали и/или изнасяли разглеждания продукт на пазара на Съюза по време на разследвания период и изразиха желание да бъдат включени в представителната извадка. Те бяха счетени за оказващи съдействие дружества и беше разгледано включването им в представителната извадка. Нивото на съдействие от Виетнам, т.е. процентът на износа за Съюза от виетнамски дружества, оказали съдействие, в сравнение с целия износ от Китай за Съюза, беше около 82 %.
(18)
Представителната извадка беше подбрана със съгласието на виетнамските органи въз основа на обема на износа. Трите включени в представителната извадка дружества представляват около 27 % от износа за Съюза от 51-те съдействащи дружества и 22 % от общия износ за Съюза от Виетнам. Всички те попълниха въпросниците в определения срок.
4.2. Представителна извадка за производителите от Съюза
(19)
Процедурата за получаване на информацията, необходима за подбора на представителната извадка на производители от Съюза, беше следната. СЕС потвърди от името на всички жалбоподатели, че всички производители, подали жалби, са готови да съдействат и да участват в изготвянето на представителна извадка. Като се има предвид подробната и обширна налична информация (произтичаща например от жалбата, теста за състоянието и документите от СЕС), не беше необходимо да се изпраща формуляр за изготвяне на представителна извадка на отделни производители, подали жалби. Освен това, в известието за започване всички производители бяха приканени да заявят интерес, ако желаят да съдействат в процедурата. Освен жалбоподателите още пет дружества заявиха интерес след започването на процедурата и поискаха да бъдат включени в изготвянето на представителната извадка. На всички тях бяха изпратени формуляри за представителна извадка, с искане за информацията, която вече беше налична за жалбоподателите. Само две от петте дружества предоставиха попълнени формуляри за представителната извадка. Тези две дружества обаче не бяха включени в извадката, тъй като бяха изключени от определението за производство на Съюза (вж. съображение 198).
(20)
Производството на Съюза на разглеждания продукт е съсредоточено до голяма степен в три държави-членки, които отговарят за около 2/3 от цялото производство. Останалата част от производството е разпределена в другите държави-членки. Както става ясно от съображение 202 и следващите го, бизнес моделите на производителите от Съюза се характеризират с различия най-вече в гамата на продуктите/качеството, дистрибуторските канали и дали е налице създаване на клъстери от дейности и възлагане на подизпълнители на части от производствения процес в рамките на или извън Съюза.
(21)
Въз основа на получената информация Комисията подбра представителна извадка, основана на най-големите представителни обеми на производство и продажби в рамките на Съюза, които можеха да бъдат разследвани в наличния срок. При все това, както е посочено по-горе, този сектор не е достатъчно хомогенен и с оглед да се оцени доколко са представителни подбраните дружества, бяха взети предвид също географското разпределение на производителите в държавите-членки (6) и сегментът, към който спадат продуктите им. Като резултат бяха подбрани 8 дружества с дейност в четири държави-членки. Подбраните дружества също така представляват всички основни бизнес модели, действащи в Съюза, по отношение на начин на производство на продукта, начин на разпространение на продукта и продуктова специализация. По отношение на продуктовата специализация, подбраните дружества включваха производство във всички основни ценови сегменти (нисък, среден, висок), както и всички сегменти въз основа на пол и възраст (дамски, мъжки, детски обувки и обувки, подходящи и за двата пола). По отношение на дистрибуцията на продукта, подбраните дружества включваха всички основни нива на дистрибуция (до търговци на едро, до търговци на дребно, както и пряка търговия на дребно). По отношение на производството, сред подбраните дружества бяха включени дружества с изцяло собствено производство на всички основни етапи от производствения процес, както и дружества, които са прехвърлили части от този производствен процес (както в рамките на Съюза, така и извън нея).
(22)
Поради това беше счетено, че 8-те подбрани производители в представителната извадка са представителни за производителите в Съюза като цяло и представляват 8,2 % от производството на подалите жалба производители от Съюза и 3,1 % от общото производство на Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент, бяха проведени консултации със СЕС относно подбора на представителната извадка и не бяха получени възражения.
(23)
Разследването разкри, че един от производителите от Съюза, включен в представителната извадка, постепенно е прекратявал производството си в Съюза по време на РПП, като е изнесъл цялата си производствена дейност извън Съюза. Следва да бъде отбелязано, че тежестта на дружеството не беше такава, че да окаже значително въздействие, поне от количествена гледна точка, върху цялостната ситуация с включените в представителната извадка дружествата - включително тяхната представителност. Количествените заключения относно вредата нямаше да се различават съществено, ако това дружество беше изключено. В този контекст и като се има предвид, че i) производството му е било в Съюза по време на РПП и че ii) то възлага на подизпълнители голяма част от производството - бизнес модел, който според много от страните е важен в Съюза, беше взето решение това дружество да не бъде официално изключено от представителната извадка. Това допълнително ще гарантира в качествено отношение, че представителната извадка представя по възможно най-подходящ начин действителността в сектора. Освен това, като се вземе предвид, че преразглеждането с оглед изтичане на срока изисква анализ на продължаването/повтарянето на вредата, това може да помогне за по-добро предвиждане как би могло да се развие положението на пазара на Съюза, ако действието на мерките не бъде продължено. Очевидно обаче бяха използвани само данни, свързани с дейността му като производител на Съюза.
(24)
Институциите на Съюза проучиха дали предвид факта, че производството и продажбите в Съюза на това дружество по време на РПП са били по-ниски от първоначално докладваните на етапа на подбиране на представителната извадка, производството и продажбите от производството на Съюза като цяло също следва да бъдат намалени - т.е. последващото въздействие върху представителната извадка следва да се транспонира върху цялата генерална съвкупност. Беше установено обаче, че при допускането на грешката изглежда дружеството е било добросъвестно, като погрешно е отчело прехвърлено производство в държава в съседство с Съюза като производство на Съюза. С оглед на това, на първо място се отбелязва, че представителната извадка е използвана предимно за оценка на онези показатели на вредата, които не могат да бъдат получени за производството на Съюза като цяло без полагане на необосновани усилия. Производството и продажбите са получени на агрегирано ниво за производството на Съюза и поради това аргументът не е уместен. Освен това събраната информация, включително информацията, събрана паралелно чрез допълнителен анализ на националните асоциации, извършен в настоящото разследване, не показва нужда от такава промяна. На последно място, за целите на аргументацията, ако стойностите за цялото производство и продажби на производството на Съюза в РПП бъдат намалени, за да се транспонират по-ниските стойности от представителната извадка, това не би оказало влияние върху представителността на извадката, нито върху общите заключения относно вредата.
(25)
Различни заинтересовани страни заявиха, че е бил нарушен член 17 от основния регламент, твърдейки, че извадката за производителите от Съюза не е представителна по отношение на процента на обхванатото производство, по отношение на гамата на производството, продажните цени, съотношението между производство и продажби, географското разпределение, както и рентабилността и представянето. Беше изказано и твърдението, че представителната извадка не взема предвид големия брой производители, които са прехвърлили производство в трети държави.
(26)
Тези твърдения бяха внимателно анализирани и също така с оглед на сложността на настоящия случай бяха изпратени, обработени и проверени на място допълнителни въпросници не само по отношение на отделни дружества, но също така и по отношения на национални асоциации. В този контекст, броят на подбраните в представителната извадка дружества следваше да бъде ограничен до приемливия брой, който можеше да бъде разследван за наличното време, т.е. 8 дружества.
(27)
Освен това, като се има предвид, че в този случай производството на Съюза е силно фрагментирано, е неизбежно дружествата в представителната извадка да обхващат сравнително малка част от цялото производство на Съюза. Тази фрагментация заедно с факта, че за представителната извадка бяха подбрани по-големи производители, предполага, че допълнителното увеличаване на броя на дружествата в никакъв случай не би оказало значително въздействие върху съотношението на извадката спрямо цялото производство на Съюза.
(28)
Както беше посочено в съображение 21, Комисията взе предвид географското разпределение при подбора на представителната извадка. Подчертава се, че по принцип не е необходимо представителната извадка да отразява точното географско разпределение (нито точното разпределение или разбивка по който и да било друг критерий) на цялата генерална съвкупност, за да бъде представителна. Достатъчно е, какъвто е случаят с настоящата представителна извадка, която включва четири държави-членки, тя да отразява уместните съотношения на основните засегнати производствени държави. Всеки друг подход би бил неприложим от административна гледна точка, особено ако следва да се вземат предвид няколко различни критерия, за да се гарантира представителност. В действителност, това твърдение предполага in fine, че една извадка би била достатъчно представителна само ако съдържа цялата генерална съвкупност. Поради това в разследването беше подчертано, че представителната извадка, която обхваща четири държави-членки, включително трите с най-голямото по обем производство с голяма разлика спрямо следващите държави-членки, е до голяма степен представителна за производството на Съюза като цяло, особено когато се вземе предвид производството, основано на споразумения за работа на ишлеме, и поради това следва да се отчита в държавата-членка на дружеството, което поръчва работата на ишлеме.
(29)
Дружествата в представителната извадка също така включваха извадка на продуктовите гами, която отразяваше съответните степени на значимост на производството на Съюза. Освен това включените продуктови гами отговарят на продуктите, предмет на износ от Китай и Виетнам.
(30)
По отношение на продажните цени също така беше изказано твърдението, че средните продажни цени в представителната извадка не са представителни по отношение на продажните цени, посочени в искането за преразглеждане. В този контекст следва да се отбележи обаче, че противно на това твърдение разследването установи, че средните продажни цени в извадката са в съответствие с цените, докладвани в искането. Дори случаят обаче да беше такъв, не е необходимо средните продажни цени в представителната извадка да са точно същите като цените, докладвани в искането, стига да се установи, че отразяват продажните цени на генералната съвкупност на производителите като цяло.
(31)
Във връзка с представителността относно съотношението между производство и продажби, се припомня, че в този сектор като цяло производството обикновено се извършва по поръчка и ясно отразява модните тенденции. Поради това стоковите наличности не са много представителен показател и производството е изключително близко до продажбите. Това беше потвърдено на етапа на жалбата и също така по време на разследването за дружествата в представителната извадка и за производството на Съюза като цяло.
(32)
Освен съображенията, посочени по-горе, се припомня, че във всеки случай член 17 от основния регламент определя, че разследванията могат да бъдат ограничени до представителни извадки, които са или статистически валидни, или съставляват най-големия представителен обем на производство, продажби или износ, който би могъл да бъде разследван без полагане на необосновани усилия. От формулировката на тази разпоредба става ясно, че няма количествен показател или праг по отношение на нивото на представителния обем. Единствено се посочва, че този обем може да бъде ограничен до такъв, който би могъл да бъде разследван в наличното време без полагане на необосновани усилия.
(33)
Твърденията на различните страни бяха отхвърлени поради причините, изложени по-горе, и с настоящото се потвърждава правната валидност на извадката, тъй като извадката е представителна и е била подбрана в пълно съответствие с член 17 от основния регламент.
4.3. Представителна извадка за вносители от Съюза
(34)
Въз основа на наличната информация беше осъществен контакт със 139 вносители. 22 несвързани вносители попълниха формуляра за изготвяне на представителна извадка, а 21 от тях се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Според данните, които те представиха, тези 21 вносители са извършили 12 % от вноса на разглеждания продукт от КНР и 40 % от вноса от Виетнам (през РПП).
(35)
Петимата най-големи вносители (Adidas, Clarks, Nike, Puma, и Timberland) са извършили 18 % от разглеждания внос, тъй като всички те докладваха за значителен внос и от двете държави. Поради това беше счетено, че извадка, съставена от тези пет дружества, би била представителна по смисъла на член 17, параграф 1 от основния регламент, т.е. по отношение на обема на вноса.
(36)
При все това, с оглед да се отрази по-добре географското разпределение на вносителите и разликите във видовете внасяни обувки, в допълнение бяха избрани още трима други вносители. В това отношение от попълнените въпросници за изготвяне на извадката изглеждаше, че много от попълнилите ги вносители работят в много по-малък мащаб по отношение на обема и внасят по-неизвестни/не толкова модни марки обувки или обувки с по-висока стойност. Бизнес моделът и сегментите на продуктите, продавани от тези по-малки вносители, изглежда се отличават от по-големите вносители и по-малките вносители биха могли общо да извършват важен дял от разглеждания внос. Поради това представянето на тези вносители беше счетено за важно, тъй като е възможно тяхната икономическа действителност да се различава от тази на големите вносители, посочени в съображение 35 по-горе.
(37)
На това основание беше подбрана извадка от осем вносители, включваща петимата най-големи вносители и трима по-малки вносители. Те представят около 10 % от вноса от КНР и около 34 % от вноса от Виетнам.
(38)
На всички съдействащи вносители, които изявиха желание да съдействат, беше дадена възможност да предоставят коментари относно подбора на представителната извадка. На включените в представителната извадка дружества бяха изпратени въпросници, които да попълнят. Седем от включените в представителната извадка дружества попълниха въпросниците в определения срок. С оглед на липсата на оказване на съдействие, осмият вносител, включен в представителната извадка, следваше в крайна сметка да бъде изключен от нея.
5. ПРОВЕРКА НА ПОЛУЧЕНАТА ИНФОРМАЦИЯ
(39)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима с цел да се определи продължаването или вероятността за повтаряне на дъмпинга и вредата и интересите на Съюза. Информацията, представена от следните дружества, беше проверена на място:
5.1. Производители износители в Китайската народна република
-
Yue Yuen Industrial (Holdings) Ltd., Хонконг
-
Дружество производител:
Zhongshan Pou Yuen Manufactory, провинция Guandong
-
Търговски дружества:
-
Idea Co. Ltd, Макао
-
The Look Co. Ltd, Макао
-
Gold Plenty Co. Ltd, Макао
-
Guangzhou Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd., провинция Guangdong
-
HuaJian Industrial (Holding) Co. Ltd., Хонконг и неговото дружество производител Dongguan HuaBao Shoes Co. Ltd, провинция Guandong
-
Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd., провинция Zhejiang
-
Foshan City Nanhai Golden Step Industrial Co. Ltd., провинция Guangdong
-
Jianle Footwear Industrial Co. Ltd, провинция Fujian
-
General Footwear/Gentfort Shoes Co.Ltd, провинция Guangdong
5.2. Производители износители във Виетнам
-
Pou Yuen Industrial Holdings Limited, Хонконг
-
Дружества производители:
-
Pouyuen Vietnam Company Limited, Ho Chi Minh City
-
Pou Sung Vietnam Company Limited, провинция Dong Nai
-
Pou Chen Vietnam Enterprise Company Limited, провинция Dong Nai
-
Търговски дружества:
-
Betsey Trading Limited
-
Sinnamon Trading Limited
-
Sky High Trading Limited
-
Fitbest Enterprises Limited
-
Golden Star Co. Ltd, Haiphong City
-
Shyang Hung Cheng Industrials Co Ltd, провинция Binh Duong
5.3. Производители от производството на Съюза и национални асоциации на производители
-
Associação Portuguesa dos Industriais de Calçado, Componentes, Artigos de Pele e seus Sucedâneos (APICCAPS) (Португалия)
-
Federación de Industrias del Calzado Español (FICE) Испания
-
Associazione Nazionale Calzaturifici Italiani (Италия)
-
British Footwear Association LTd (Великобритания)
-
Fachverband der Lederverarbeitenden Industrie (Австрия)
-
Fédération Française de la Chaussure (Франция)
-
HDS Hauptverband der Deutschen Schuhindustrie e.V. (Германия)
-
Polish Chamber of Shoe and Leather industry (Полша)
(40)
Бяха извършени и посещения с цел проверки на място в обектите на осемте производители от Съюза, включени в извадката, установени в четири различни държави-членки. Както и в първоначалното разследване, включените в представителната извадка производители от Съюза, както и други съдействащи производители от Съюза поискаха, въз основа на разпоредбите в член 19 от основния регламент, самоличността им да бъде запазена в тайна. Според тях разкриването на самоличността им би могло да доведе до риск от значителни нежелателни последици. Някои производители жалбоподатели на Съюза снабдяват клиенти в Съюза, които получават своите продукти и от КНР и Виетнам, като по този начин се ползват пряко от този внос. Поради това жалбоподателите са в деликатна позиция, тъй като някои от техните клиенти може да имат очевидни причини да възразят срещу подаването или подкрепата за жалба срещу предполагаем вредоносен дъмпинг. Поради тези причини те счетоха, че съществува риск от предизвикване на отрицателни последици от страна на техните клиенти, включително възможно прекратяване на деловите им отношения. Искането беше удовлетворено, тъй като беше достатъчно обосновано.
(41)
Представителите на някои производители износители, както и несвързани вносители, заявиха, че не биха могли правилно да упражняват правото си на защита, защото самоличността на жалбоподателите не е била разкрита. Те заявиха, че при тези обстоятелства не биха могли да проверят дали включените в представителната извадка дружества са наистина представителни. Като друга възможност тези страни заявиха, че ако въпреки това поверителността е наложителна, в такъв случай следва да се оповестят всички стойности на отделните дружества.
(42)
В този контекст се припомня, че обемът на производството в представителната извадка, разбит по държави, беше предоставен за проверка на всички заинтересовани страни. По отношение на аргумента, че следва да бъде оповестена цялата информация за дружеството без самоличността ѝ, следва да се отбележи, че това оповестяване би могло косвено да разкрие самоличността на дружеството, включено в представителната извадка. Поради това и в този случай беше запазена обичайната практика за оповестяване на неповерителни варианти на отговорите на въпросниците (т.е. съдържащи индексирани данни). С оглед на горепосоченото следва да се заключи, че правото на защита на страните е било адекватно упражнено и поради това искането беше отхвърлено.
5.4. Несвързани вносители
-
Achten Beheer BV, Waalwijk, Нидерландия
-
Adidas AG, Herzogenaurach, Германия
-
C&J Clark’s International Limited, Street, Somerset, Обединено кралство
-
Footex International BV, Hazerswoude-dorp, Нидерландия
-
Nike European Operations BV, Laakdal, Белгия
-
Puma AG Rudolf Dassler Sport, Herzogenaurach, Германия
-
Timberland Europe BV, Enschede, Нидерландия
5.5. Производители на подобния пазар
-
Henrich & Cia Ltda, Dois Irmãos, Бразилия
-
Werner Calcados Ltda, Três Coroas, Бразилия
-
Industria de Calçados West Coast Ltda, Ivoti, Бразилия
6. ПРАВА НА СТРАНИТЕ
(43)
Някои страни изказваха възражения през цялата процедура, свързани с твърдения за нарушаване на тяхното право на защита. Те заявиха, че по отношение на производителите от Съюза, включени представителната извадка, информацията в досието, открито за проверка от заинтересованите страни, е непълна и не е предоставена навреме.
(44)
В тази връзка следва да се подчертае, че вариант на отговор на страната за проверка от заинтересованите страни („открит отговор“) беше предоставен от всички дружества, включени в представителната извадка, своевременно и в съответствие със сроковете, дадени на другите страни, участващи в разследването. При все това, когато до Комисията бъде изпратен открит отговор, той може да бъде включен в откритото досие едва след като възможните въпроси, свързани с поверителността, са били решени, както е предвидено в член 19 от основния регламент. Следва да се отбележи също, че Комисията има задължението да включва информация в откритото досие в подходящо време, за да могат страните да упражнят правата си. В настоящия случай това задължение беше надлежно изпълнено.
(45)
По отношение на пълнотата на откритите отговори, следва да се отбележи, че обичайна част от разследването е страните да представят допълнителни мнения в хода на процедурата, в които предоставят допълнителна информация. Тези мнения се добавят в неповерителното досие веднага след решаването на въпросите за поверителността. Този процес, в който предоставената информация от всички заинтересовани страни постепенно се интегрира в съвкупността от данни, използвани за достигане до изводи, и в неповерителното досие, не бива да се бърка с непълнота на досиетата.
(46)
Като се има предвид сложността на настоящия случай, достъпът на страните беше улеснен както следва. На първо място, на заинтересованите страни беше предоставен електронен достъп, чрез който биха могли при поискване да получат копия от всички документи в досието на CD-ROM. Освен това, електронните документи бяха придружени от ясен указателен списък, който позволява i) лесен достъп до множеството документи, представени по настоящия случай и ii) проследяване по дати на документите в досието. Освен това, поредица бележки за досието, включени в откритото досие, отговаряха на запитвания, които биха могли да окажат въздействие върху правото на защита на страните.
(47)
Горепосочените действия позволиха на страните да получат по-голям достъп и да представят обширни коментари по време на разследването, които след това бяха разгледани от Комисията по целесъобразност. Поради това твърденията за липса на пълнота и навременност на откритото досие, изказани от различни страни, следва да бъдат отхвърлени.
(48)
Една заинтересована страна също така изказа мнението, че Комисията е дискриминирала вносителите и износителите, като е предложила по-благоприятно третиране в разследването на производителите от Съюза, подали жалби. По-специално беше заявено, че за разлика от производителите, на вносителите и износителите не е осигурена поверителност. Освен това беше заявено, че на жалбоподателите е предоставено по-благоприятно третиране, тъй като от тях не е изискано да изпратят формуляри за представителна извадка при започване на процедурата и че на жалбоподателите е дадена по-голяма гъвкавост по отношение на крайния срок и стандарта на отговорите, докато износителите в същото положение са оценявани въз основа на най-подходящите налични факти съгласно член 18 от основния регламент.
(49)
В този контекст следва да се отбележи, че предоставянето на поверителност за самоличността на производителите от Съюза, които подкрепят жалбата, се основава на надлежно мотивирано искане в съответствие с член 19 от основния регламент. Подобно искане не е изпращано от износителите или вносителите, нито пък е възникнало събитие или е била оповестена информация в хода на разследването, които да подскажат, че интересите на износителите или вносителите биха били нарушени като последица от разкриването на самоличността им. Като се има предвид, че положението на производителите от Съюза в този контекст се различава фундаментално от положението на износителите и вносителите, твърдението за дискриминация не може да бъде потвърдено.
(50)
По отношение на подбора на представителната извадка вижте съображение 19 по-горе. Положението на износителите и вносителите се различава съществено от положението на производителите жалбоподатели, тъй като за първите липсваше подробна информация в досието. Поради това, попълването на формуляра за представителната извадка беше необходимо, за да се провери желанието на страните да съдействат, но и за да се набави основната информация, необходима за подбора на представителната извадка. Следователно твърденията за дискриминация следва да бъдат отхвърлени.
(51)
По отношение на гъвкавостта, предоставена на производителите от Съюза в контекста на информацията, събрана чрез въпросниците в обхвата на разследването и прилагането на член 18 от основния регламент, следва да се отбележи, че като се има предвид, че последователно е използван един и същ подход спрямо износителите и вносителите, както и спрямо производителите от Съюза, не съществуват основания за твърдения за дискриминация. Вследствие това необосновано твърдение се отхвърля.
(52)
По отношение на избора на държавата аналог, някои страни представиха мнения, че кратките срокове, времето и начина на предаване на въпросниците са дискриминирали индийските и индонезийските дружества. Във връзка с това се отбелязва, че изпращането на въпросниците до Индия и Индонезия беше възможно да бъде приключено едва в края на месец декември 2008 г., след като бяха набавени съответните адреси на производителите. Комисията се увери, че на дружествата в тези държави е предоставено същото време за отговор, както на дружествата в Бразилия. Относно действителното предаване на въпросниците, във всички случаи Комисията е използвала препоръчани писма, както и електронна поща, където е възможно. Поради това горепосочените твърдения следва да бъдат отхвърлени.
(53)
Някои страни заявиха, че информацията относно държавата аналог е поместена в откритото досие със закъснение и че това представлява нарушаване на тяхното право на защита. Комисията отбелязва, че в настоящото разследване повечето от първите неповерителни отговори на въпросниците от дружествата в държавата аналог бяха счетени за непълни и поради това следваше да бъдат изискани нови, подходящи открити варианти. След получаването им те своевременно бяха включени в откритото досие. Междувременно Комисията включи в откритото досие обобщена информация относно дружествата, с които е проведена консултация, и получените от тях отговори. Поради това тези твърдения следва да бъдат отхвърлени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(54)
Разглежданият в настоящото преразглеждане продукт е същият продукт, определен в първоначалния регламент, т.е. някои обувки с горна част от естествена или възстановена кожа, с изключение на спортни обувки, обувки по специална технология, пантофи и други домашни обувки и обувки със защитно покритие отпред, с произход от Китайската народна република и Виетнам („разглежданият продукт“), класирани в кодовете по КН 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 и ex 6405 10 00.
(55)
В настоящото разследване се прилагат определенията в член 1, параграф 2 от първоначалния регламент. Според тези определения:
„спортни обувки“ означава обувки по смисъла на забележка 1 от подзаглавието към глава 64 от приложение I към Регламент (ЕО) № 1031/2008 на Комисията;
„обувки по специална технология“ означава обувки с цена на база CIF не по-ниска от 7,5 EUR за спортни дейности, с лята подметка от един или повече пластове, която не е лята под налягане (шприцована), произведена от синтетични материали, специално проектирани да поемат удара от вертикални или странични движения и с технически характеристики, като например херметични стелки, съдържащи газ или течност, механични компоненти, които поемат или неутрализират удар, или материали като полимери с ниска плътност, които се класират в кодове по КН: ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98;
„обувки със защитно покритие отпред“ означава обувки с вградена защита в бомбето с устойчивост на удар най-малко 100 джаула (1), класирани в кодове по КН: ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 и ex 6405 10 00;
„пантофи и други домашни обувки“ означава такива обувки, които се класират в код по КН ex 6405 10 00.
2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(56)
Сходният продукт, предмет на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока, както е определен в първоначалното разследване, е някои обувки с горна част от естествена кожа, независимо дали се произвеждат и продават на вътрешния пазар, на подобния пазар и/или се изнасят в Съюза от КНР и Виетнам.
2.1. Съпоставимост на продукта
(57)
Някои страни твърдят, че сходният продукт, продаван в Съюза, не е съпоставим с разглеждания продукт, изнасян от КНР и Виетнам. Беше установено обаче, че продуктът, продаван в Съюза (в настоящото преразглеждане), е съпоставим с разглеждания продукт, изнасян от засегнатите държави. По-специално беше установено, че физическите и техническите характеристики и начини на употреба, както и дистрибуторските канали на разглеждания продукт, са сходни и не са се променили след първоначалното разследване. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(58)
Някои страни също така заявиха, че системата, използвана за сравняване на видовете продукти, продавани от различни дружества, съдействащи в разследването, е неподходяща, защото не е достатъчно подробно и точно определена, за да гарантира справедливо сравняване. Използваната система (системата ПКН - продуктови контролни номера) обаче позволява сравняването на до 600 различни категории или видове продукти, организирани по пет основни критерия, а именно стила на обувките, вида на потребителя, вида на обувките, материала на външната подметка и наличието на хастар. Освен това системата ПКН вече е използвана в предишното разследване. Не бяха представени основателни причини защо системата да бъде изменена. Поради това същата система ПКН, която беше използвана в първоначалното разследване, беше приложена в настоящото разследване в рамките на преразглеждането с оглед изтичане на срока. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(59)
Някои страни изказаха твърдението, че Комисията е променила методологията си в сравнение с първоначалния случай, като е променила определението за продуктови контролни номера (ПКН) в хода на разследването. Това твърдение обаче не е вярно. Вместо това, в хода на разследването стана ясно, че някои страни погрешно са тълкували и прилагали структурата ПКН за определени видове продукти. С оглед да се гарантира последователен подход, беше извършена повторна класификация на въпросните модели обувки и им беше даден подходящия ПКН, когато това беше уместно. Следователно в случаите, когато Комисията установи, че страните са представили неточна информация, бяха направени корекции. Поради това тези корекции не могат да бъдат разглеждани като промяна в методологията, нито като промяна на съдържанието на ПКН. Напротив, точно нуждата да се зачита методологията ПКН е причина за извършването на корекциите. Поради това твърдението следваше да бъде отхвърлено.
2.2. Искания за изключване
(60)
Няколко заинтересовани страни отправиха твърдения, подобни на онези, получени при първоначалното разследване. Те заявиха, че някои видове обувки, попадащи в обхвата на сходния продукт, например туристически обувки, обувки за боулинг, обувки за рафтинг, обувки по специална технология, обувки за езда и обувки със специални размери, се различават твърде много, за да бъдат включени в една и съща категория. Беше изказано и твърдението, че стойностният праг от 7,5 EUR за чифт, приложим за обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF), следва да бъде намален. Припомня се, че в първоначалното разследване стойностният праг беше намален от 9 EUR на 7,5 EUR за чифт.
(61)
По отношение на това, преразглеждането с оглед изтичане на срока не позволява промяна в обхвата на продукта, предмет на действащите мерки. Подобна промяна би могла да бъде разгледана, ако дадена страна подаде обосновано искане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент. Поради това горепосочените твърдения следваше да бъдат отхвърлени.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГ
1. ОБЩИ ПОЛОЖЕНИЯ
(62)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки срещу КНР и Виетнам.
(63)
Обемът и цените на вноса от двете засегнати държави се развиха както е посочено в таблицата по-долу. Вносът от Китай беше предмет на квоти до 31 декември 2004 г., след която дата значително се увеличи и демонстрира високи нива през 2006 г. През 2007 г. и в РПП обемът на вноса се стабилизира след спад в сравнение с 2006 г. В резултат на разследването срещу заобикаляне на мерките, обхватът на мерките беше разширен към вноса от Административен район със специален статут Макао, който беше предмет на регистрация, считано от септември 2007 г.
(64)
Вносът от Виетнам не беше включен в квота и имаше високи нива през ПРП. След това обемът на вноса показваше спад до 2007 г., преди отново да се повиши през РПП.
(65)
Тези стойности показват, че противно на аргументите, представени от някои заинтересовани страни, вносът от засегнатите държави е останал на високи нива през РПП. Общият им пазарен дял през РПП е 28,7 % и следователно е значително по-висок от нивата през ПРП (23,2 %). Въпреки че съответните пазарни дялове се колебаеха след ПРП, те останаха като цяло значителни, тъй като всяка от държавите имаше повече от 10 % пазарен дял през РПП.
(66)
Въз основа на данните от Евростат, средните цени на внесените продукти от двете засегнати държави се повишиха между ПРП и 2006 г. Оттогава цените са се стабилизирали за КНР и са паднали за Виетнам.
(67)
Тъй като данните от Евростат по необходимост са общи и макар да обхващат разглеждания продукт, те не показват индикации за евентуални промени в продуктовия асортимент, беше извършен анализ, за да се проучат тенденциите в цените на седемте дружества, включени в представителната извадка за КНР и трите дружества, включени в представителната извадка за Виетнам. Като цяло, за дружествата, включени в представителната извадка в двете държави, беше установено, че цените от вноса са спаднали през периода от 2006 г. до РПП.
Таблица 1
Общ обем на вноса и стойности от разследваните държави
ПРП
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Обем (1 000 чифта)
Китай
63 403
183 568
157 560
123 016
125 052
Пазарен дял
8,8 %
22,9 %
21,6 %
17,8 %
18,5 %
Виетнам
102 625
100 619
79 427
62 503
68 852
Пазарен дял
14,2 %
12,6 %
11,0 %
9,1 %
10,2 %
Стойност (евро)
Китай (Евростат)
7,2
7,5
8,4
8,4
8,5
Виетнам (Евростат)
9,2
9,5
10,2
9,7
9,5
Източник - Евростат с необходимите корекции, като се използват статистически данни, с които разполага Комисията, за да бъдат изключени продуктите, които не представляват разглеждания продукт.
Таблица 2
Общ обем на вноса и стойности на дружествата, включени в представителната извадка
ПРП
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Обем (1 000 чифта)
Китай (представителна извадка)
Липсват данни
Липсват данни
11 381
12 787
13 759
Пазарен дял
1,5 %
1,8 %
2,0 %
Виетнам (представителна извадка)
Липсват данни
Липсват данни
14 400
15 250
14 500
Пазарен дял
2 %
2,2 %
2,2 %
Стойности (евро)
Китай (представителна извадка)
Липсват данни
Липсват данни
12,6
10,7
10,3
Виетнам (представителна извадка)
Липсват данни
Липсват данни
11,4
10,8
10,6
2. ДЪМПИНГ НА ВНОС ОТ КИТАЙ И ВИЕТНАМ ПРЕЗ РПП
2.1. Нормална стойност
2.1.1. Държава аналог
(68)
Съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент, в случай на внос от държави без пазарна икономика и дотолкова, доколкото не е могло да бъде предоставено третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТУПИ), за държавите, посочени в член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, нормалната стойност следва да се установи въз основа на цената или конструираната стойност в подходяща трета държава с пазарна икономика.
(69)
За целите на установяването на нормалната стойност за КНР и Виетнам, Комисията посочи в известието за започване, че възнамерява да използва за държава аналог Бразилия, която е била използвана като подходяща държава аналог в първоначалното разследване. Комисията прикани заинтересованите страни да представят коментари във връзка с това.
(70)
Бяха получени коментари от няколко категории заинтересовани страни като съдействащи износители производители, техните представителни организации, техните национални органи, както и представители на вносители, които изказаха мнението, че Тайланд, Индия или Индонезия биха били по-подходящи държави аналог от Бразилия. Комисията проучи тези предложения с оглед на критериите, приложени за подбора на държавата аналог.
(71)
В тази връзка, Комисията установи, че размерът на пазара за обувки от естествена кожа в РПП може да се оцени на 189 милиона чифта в Бразилия, 800 милиона чифта в Индия, 109 милиона в Индонезия и само 6 милиона в Тайланд. С оглед на изключително малкия размер на тайландския пазар и наличието на други възможности, Комисията не продължи разследването на Тайланд като възможна държава аналог.
(72)
Вследствие на исканията на страните Комисията потърси съдействие от производители на обувки в Бразилия, Индия и Индонезия. Бяха изпратени въпросници на дружества в тези три държави и съдържателни отговори бяха получени от пет бразилски, едно индийско и пет индонезийски дружества.
(73)
Комисията разгледа представителността на дружествата, които изпратиха отговори, по отношение на продажбите им на вътрешния пазар.
(74)
По отношение на Бразилия, трите разследвани дружества бяха извършили продажби на вътрешния пазар на сходния продукт през разследвания период, представляващи около 17 % от износа от Китай и около 19 % от износа от Виетнам, включени в представителната извадка.
(75)
По отношение на Индия се отзова само едно дружество, което докладва продажби на вътрешния пазар на сходния продукт през разследвания период, представляващи около 5 % от износа от Китай и около 6 % от износа от Виетнам, включени в представителната извадка.
(76)
По отношение на Индонезия, петте съдействащи дружества бяха извършили продажби на вътрешния пазар, представляващи около 2 % от износа от Китай и около 2 % износа от Виетнам, включени в представителната извадка.
(77)
Следователно Бразилия е държавата с най-представителен обем продажби на вътрешния пазар през разследвания период.
(78)
Впоследствие Комисията разгледа колко вида обувки са обхванати от продажби на вътрешния пазар в трите засегнати държави във връзка с обувките, изнасяни от Китай и Виетнам.
(79)
Продажбите на вътрешния пазар на съдействащите бразилски и индонезийски производители през РПП обхващаха обширна гама от продукти, които съответстваха на значителен брой от ПКН, изнасяни от Китай и Виетнам. В случая с Индия, единственият съдействащ производител докладва продажби на вътрешния пазар през РПП само на един продукт, съответстващ на един ПКН, изнасян от Китай и Виетнам.
(80)
Според данните, събрани от Комисията, и трите разгледани държави имат важен брой производители, което гарантира високо ниво на конкуренция между стопанските субекти на вътрешния пазар на съответните им пазари. В Бразилия има около 7 800 производители на обувки, размерът на 1 500 от които може да бъде счетен за достатъчно сравним с този на китайските/виетнамските дружества. Беше докладвано, че в Индия има около 3 000 производители. За Индонезия броят на производителите беше оценен на 212. Трите държави имат значителен износ (който се оценява на около 64 милиона чифта за Бразилия, 67 милиона за Индия и 27 милиона за Индонезия). Беше установено, че Бразилия има по-високо вътрешно потребление на обувки от естествена кожа на човек от населението (1) в сравнение с Индия (0,7) и Индонезия (0,5).
(81)
По отношение на вноса в разглежданите държави, през РПП той е достигнал пазарен дял от около 2 % в Бразилия, около 1 % в Индия и около 1,5 % в Индонезия.
(82)
Въз основа на горепосочените елементи, Комисията счете, че Бразилия е най-подходящият избор за държава аналог. По-специално беше установено, че Бразилия има най-представителния обем от продажби на обувки с горна част от естествена кожа на вътрешния пазар. Освен това бразилските съдействащи дружества произвеждат обширна гама от продукти, които до голяма степен съответстват на продуктите на Китай и Виетнам. Индонезийските съдействащи производители, които също имат обширна гама от продукти, демонстрираха много по-ниски продажби на вътрешния пазар, докато индийските продажби на вътрешния пазар, макар със значителен обем, бяха с много ограничена гама.
(83)
Няколко страни изказаха мнението, че Бразилия не следва да се използва като подобен пазар, тъй като специализира само в дамски обувки. Те заявиха, че това е видно от попълнените въпросници на бразилските съдействащи дружества и от факта, че Бразилия изнася най-вече дамски обувки.
(84)
Разследването обаче установи, че повече от половината от общите продажби на вътрешния пазар, докладвани от съдействащите бразилски дружества, са на мъжки обувки. По време на проверките на място, които Комисията направи на бразилските производители, беше установено, че докато двете по-малки дружества наистина бяха специализирани в по-голяма степен в производството на дамски обувки, най-голямото дружество продаваше предимно мъжки обувки на вътрешния пазар. Следователно на вътрешния пазар се продаваха достатъчни количества както дамски, така и мъжки обувки. По отношение на аргумента, че Бразилия изнася предимно дамски обувки, Комисията не счита, че моделът на износа на държавата задължително отговаря на модела на продажбите на продуктите на вътрешния пазар.
(85)
Някои страни изказаха мнението, че отговорите на въпросниците показват, че Бразилия е специализирана в производството на сандали, поради което не може да се сравнява с видовете обувки, изнасяни от Китай и Виетнам, които обхващат по-голяма гама продукти. Проучването от страна на Комисията не потвърди това твърдение, а показа, че бразилските производители продават обширна гама от видове обувки, което на ниво ПКН отговаря на повече от 50 % съответствие с моделите, изнасяни от китайските и виетнамските дружества в представителните извадки.
(86)
Някои страни изказаха мнението, че Бразилия не може да се използва като държава аналог за детски обувки, тъй като има много малко производство на този вид обувки. Комисията отбелязва, че не е необичайно държавата аналог да не произвежда всички подвидове на сходния продукт. Това обаче не пречи да се установи справедливо сравнение на нормалната стойност, като се направят подходящите за този вид корекции. Тъй като действително нито едно от бразилските съдействащи дружества не произвежда детски обувки, нормалната стойност на този вид беше изчислена, както в първоначалното разследване, като нормалната стойност, изчислена за обувките за възрастни, беше коригирана по подходящ начин. Поради това се заключава, че Бразилия би могла да се използва за държава аналог за всички видове обувки от естествена кожа, включително детски обувки.
(87)
Някои страни изказаха мнение, че обувките, произвеждани в Бразилия, са от висококачествена естествена кожа и поради това са на по-висока цена отколкото в Китай и Виетнам. Поради това не би могло да се направи сравнение с обувки с произход в двете разследвани държави. Някои други заинтересовани страни, от друга страна, изказаха мнението, че бразилските цени следва да бъдат коригирани по подходящ начин, тъй като естествената кожа на обувките от Бразилия е с по-ниско качество от естествената кожа, използвана в Китай и Виетнам. Комисията разгледа този въпрос и заключи, че по отношение на цените и качеството няма разлика в естествената кожа, използвана за обувките, произведени в Бразилия, и естествената кожа, използвана за обувките, произведени в Китай и Виетнам. В този контекст се припомня, че в първоначалния случай беше приложена корекция на нормалната стойност, защото беше установено, че естествената кожа, използвана от производителите от държавата аналог Бразилия, е с по-ниско качество и се продава на по-ниски цени в сравнение с естествената кожа, използвана от производителите, включени в представителната извадка, от държавите износители. В настоящото разследване в рамките на преразглеждането, производителите в Бразилия (и повечето производители в държавите износители) се различават от онези, които са съдействали в първоначалното разследване. На свой ред, различната комбинация от дружества води до различни производствени разходи за естествена кожа.
(88)
Някои страни изказаха мнението, че бразилските и виетнамските продукти не са сравними, като заявиха, че Бразилия изнася скъпи висококачествени обувки, докато Виетнам изнася продукти с ниски цени, но не представиха доказателства в подкрепа на това. Комисията отбелязва, че във всеки случай виетнамските продукти ще следва да бъдат сравнени с продукти, продавани на вътрешния бразилски пазар, а не с продуктите, изнасяни от Бразилия. Комисията не откри доказателства, че обувките с произход от Виетнам или продавани в Бразилия са ограничени до определен сегмент на пазара.
(89)
Някои страни подадоха информация, че Бразилия е увеличила митата си върху обувките от 20 % на 35 % от януари 2008 г. и заявиха, че това превръща Бразилия в силно защитен пазар с намалена конкуренция. Те също така заявиха, че пазарният дял на вноса в Бразилия е твърде нисък по отношение на потреблението. Комисията разгледа тези твърдения. Беше установено, че Бразилия наистина е увеличила митата си от 20 % на 35 % в началото на 2008 г., т.е. по средата на РПП. Комисията обаче установи също така, че стойността на бразилската валута спрямо USD се е увеличила значително по време на РПП и особено след въвеждането на по-високи мита от страна на Бразилия. По-точно стойността на бразилския реал се е повишила с до 19 % (т.е. по-голямо увеличение отколкото увеличението на митата) в сравнение с началото на РПП. Вследствие на това, повишението на стойността на бразилската валута спрямо USD е компенсирало до голяма степен въздействието от повишаването на митата върху цените на вноса. Освен това Комисията не откри доказателства, че повишаването на митата се е отразило в значително увеличаване на цените на вътрешния пазар, нито че е възпрепятствало вноса. Всъщност, Комисията установи, че въпреки повишаването на митата, вносът на обувки от естествена кожа в Бразилия през първата половина на 2008 г. (т.е. след повишаването на митата) се е увеличил значително спрямо първата половина на 2007 г. Следователно не е имало реално въздействие на повишаването на митата върху бразилския пазар.
(90)
Някои страни изказаха мнението, че Бразилия не е открит пазар за обувки, защото вносът на обувки в държавата е възпрепятстван от неавтоматично лицензиране. Комисията установи, че Бразилия прилага неавтоматично лицензиране на вноса на обувки, но отбелязва, че това изглежда не представлява пречка за вноса с оглед на горепосоченото увеличаване на вноса. Освен това, Комисията установи, че Индонезия също прилага неавтоматично лицензиране относно вноса на обувки. Комисията отбелязва, че неавтоматичното лицензиране на вноса е практика, съвместима със СТО. Поради това Комисията заключва, че не съществува основание неавтоматичните лицензи за внос, прилагани от Бразилия, да бъдат разглеждани като ограничения върху вноса, което би могло да доведе до заключението, че Бразилия не е открит пазар.
(91)
Някои страни заявиха, значителното повишаване на стойността на бразилския реал през последните години е оказало негативно въздействие върху конкурентоспособността в Бразилия, или че спадането на реала с 25 % след РПП е оказало негативно въздействие върху международната конкурентоспособност на Бразилия. Тези аргументи не бяха подкрепени с доказателства, но във всеки случай събития след РПП не могат да се считат за имащи отношение към избора на държавата аналог.
(92)
Вследствие от горепосоченото Комисията не откри доказателства, че общите условия на конкуренцията на бразилския пазар са се променили значително след първоначалното разследване, за да направят Бразилия неподходяща за държава аналог.
(93)
Няколко страни изказаха мнението, че Индия или Индонезия са по-подходящ избор за пазар аналог, защото Бразилия не притежава сходства с Китай и Виетнам по отношение на икономическото развитие или брутния национален продукт на глава от населението.
(94)
Следва да се отбележи, че по определение държава без пазарна икономика или с икономика в преход няма същите икономически характеристики като държава с пазарна икономика. Не е необичайно да съществува такава разлика в икономическото развитие между държава аналог и държава без пазарна икономика или с икономика в преход. Това важи и за разликата в дохода на глава от населението, който също е показател за икономическото развитие. Това обаче не пречи Бразилия да бъде избрана за държава аналог, стига да бъде счетена за по-подходяща по отношение на другите фактори, които се вземат предвид.
(95)
Няколко заинтересовани страни подчертаха, че разходите за труд са по-високи в Бразилия, отколкото във Виетнам и Китай и че следователно Индия, Индонезия или Тайланд, чиито разходи за труд са по-сравними, биха били по-подходящи за държави аналог. Беше подадена информация, че поради по-високите заплати разходите за труд в Бразилия възлизат на 50-70 % от производствените разходи в сравнение с 30 % в Китай.
(96)
В това отношение, държава с различно ниво на икономическо развитие действително може да бъде избрана като държава аналог за държава с непазарна икономика или с икономика в преход. По същия начин, разходите за труд, които са показател за икономическото развитие на дадена държава, не могат да бъдат считани за уместен критерий сам по себе си. Във всеки случай, по отношение на дела на разходите за труд в общите производствени разходи, Комисията установи при проверката на място, че разходите за труд в Бразилия са по-малко от 40 % от общите производствени разходи и поради това са много по-близки до съответното ниво в Китай, отколкото се твърдеше.
(97)
Няколко страни също така заявиха, че Бразилия не е подходяща за установяване на нормална стойност, защото бразилските дружества поемат разходите за дизайн и научноизследователска и развойна дейност, което в случая с Китай и Виетнам става за сметка на техните клиенти в чужбина. Комисията установи, че тази разлика в структурата на разходите може да е достоверна, тъй като износителите в засегнатите държави са продавали в Съюза разглеждания продукт на бивши производители от Съюза, които все още поддържат горепосочените компоненти на производствените разходи и продават продукта под собствената си търговска марка. Това обаче не е причина Бразилия да бъде отхвърлена като подходяща държава аналог, тъй като могат да бъдат направени корекции за тези разходи при установяването на нормалната стойност (вж. съображение 118 и следващите го по-долу).
(98)
Някои страни изказаха мнението, че за разлика от Китай и Виетнам цените франко завода в Бразилия включват маркетингови разходи, специални данъци и разходи за кредит и доставка. Освен това се изказа твърдението, че непреките разходи в Бразилия са по-високи поради по-малкия размер на бразилските дружества. И в този случай Комисията счита, че няма причина Бразилия да бъде отхвърлена като подходяща държава аналог, тъй като могат да бъдат направени корекции за тези суми при изчисляването на нормалната стойност (вж. съображение 118 и следващите го по-долу).
(99)
Някои страни изказаха твърдението, че азиатските държави имат по-добър достъп до суровини отколкото Бразилия, по-специално естествена кожа. Комисията разгледа представената документация. Наистина беше установено, че производството на естествена кожа напредва по-бързо в Азия, но също така то следва да бъде разглеждано с оглед на увеличаването на производството на стоки от естествена кожа в Азия. Държавите от Латинска Америка извършват малко над 15 % от световното производство на обувки от естествена кожа и близо 15 % от световното производство на необработена естествена кожа. Азиатските държави произвеждат над 50 % от обувките от естествена кожа в света, но по-малко от 40 % от необработената естествена кожа в света. Следователно може да се направи заключение, че въпреки разликите в абсолютните стойности за производството на естествена кожа, държавите от Латинска Америка имат по-добро самостоятелно осигуряване в сравнение с азиатските държави и поради това имат по-лесен достъп до необработена естествена кожа.
(100)
Някои заинтересовани страни заявиха, че Бразилия не е подходяща референтна държава, защото бразилските обувки не са заместител на китайските и виетнамските обувки, тъй като след налагането на антидъмпингови мита от страна на Съюза, вносът в Съюза с произход от Бразилия не се е увеличил, докато вносът от Индия и Индонезия се е увеличил. В това отношение вносът в Съюза от Индия и Индонезия действително се е увеличил след налагането на антидъмпингови мита. Комисията обаче установи, че търговските субекти остават свободни по отношение на избора на доставчици и, както е разгледано по-долу в анализа на вредите, в този случай те предпочитат да доставят продуктите си от съседни на Китай и Виетнам държави. Това не прави Бразилия неподходяща като държава аналог. Освен това държавата аналог служи за установяването на нормална стойност. За тази цел не е от значение дали тя изнася за Съюза или не. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(101)
Някои страни заявиха, че Бразилия не може да бъде сравним пазар с Виетнам, защото Виетнам е ориентирана към износ страна, докато Бразилия продава предимно на вътрешния пазар. Комисията не може да приеме този аргумент като уместен. Ясно е, че Виетнам е по-ориентирана към износ страна отколкото Бразилия, но не става ясно как това би могло да окаже въздействие върху нормалната стойност, изчислена в Бразилия, която по определение е свързана с разходите за производство и продажбите на вътрешния пазар в Бразилия.
(102)
Няколко страни изказаха аргумента, че бразилските експортни цени са по-ниски от цените на вътрешния пазар. За някои от страните това показва, че за установяване на нормалната стойност следва да се използват експортните цени вместо цените на вътрешния пазар. Други страни заявиха, че това представлява доказателство, че бразилските износители осъществяват дъмпинг и твърдят, че поради това Бразилия би била неподходяща държава аналог. На първо място Комисията установи, че експортните цени не са уместни в този случай, тъй като са на разположение достатъчно представителни и рентабилни цени на вътрешния пазар. На второ място, твърдението, че бразилските експортни цени са дъмпингови не е обосновано и във всеки случай не може да бъде потвърдено или отхвърлено без съответното разследване по този въпрос.
(103)
Някои заинтересовани страни заявиха, че Бразилия е неподходяща като държава аналог, защото бразилските производители получават правителствена помощ за износа. Комисията отбелязва на първо място, че този вид помощ би оказала въздействие предимно върху експортните цени, които, както беше посочено по-горе, не са от значение за настоящото разследване. Въпреки това Комисията разгледа представените от страните доказателства и установи, че посочената помощ е свързана с програми за насърчаване на износа, подобни на програми, които се срещат в много други държави с цел популяризиране на продуктите в чужбина чрез рекламни кампании и участие в международни търговски панаири. Комисията не откри данни, че помощта за насърчаване на износа в Бразилия е от полза за продажбата на обувки на вътрешния пазар.
(104)
Няколко страни посочиха факта, че Бразилия е започнала антидъмпингово разследване във връзка с обувки с произход от Китай, за което като държава аналог е използвана Италия, и заявиха, че италианските и бразилските дружества са се споразумели за увеличаване до максимум на заключенията за дъмпинг в разследването в рамките на преразглеждането, провеждано от Съюза. Тези твърдения обаче не бяха обосновани и не бяха открити други свързани с тях доказателства. Поради това Комисията отхвърля този аргумент.
(105)
С оглед на горепосоченото беше заключено, че Бразилия е най-подходящата държава аналог.
(106)
Голям брой заинтересовани страни изказаха твърдението, че изборът на Бразилия като държава аналог ще бъде определящ за установяването на дъмпинг и че ако бъде избрана една от другите държави, няма да бъде установен дъмпинг. За целите на аргументацията Комисията провери какви биха били резултатите, ако бъде избрана Индонезия, която, макар и да не е най-добрият вариант, както беше показано по-горе, беше единствената приемлива алтернатива на Бразилия.
(107)
Резултатите са представени в съответния раздел по-долу и потвърждават, че в този случай изборът на държава аналог между приемливите налични варианти не е определящ за резултатите от дъмпинговите изчисления.
(108)
Поради това за държава аналог беше избрана Бразилия.
2.1.2. Определяне на нормалната стойност в държавата аналог
(109)
След избирането на Бразилия за държава аналог, нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните, потвърдени в обектите на съдействащите бразилски производители.
(110)
Беше установено, че продажбите на тези производители на вътрешния пазар са представителни спрямо обема на износ за Съюза от страна на производителите износители в КНР и Виетнам. Беше разгледано и дали продажбите на вътрешния пазар биха могли да бъдат счетени за извършени в обичайния ход на търговията, като се установи делът на продажбите с печалба на независими клиенти. Разследването показа, че продажбите на цени, равни на или по-високи от единичните разходи, представляват над 80 % от общия обем на продажбите на всеки производител. Поради това нормалната стойност се основава на действителните цени на вътрешния пазар, изчислени като среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на продуктов вид, направени по време на РПП, независимо дали тези продажби са имали печалба или не.
2.1.3. Нормална стойност за Golden Step
(111)
В случая на Golden Step нормалната стойност беше определена въз основа на собствените данни на дружеството относно продажбите на вътрешния пазар и производствените разходи. Тези данни бяха потвърдени на място на обекта на дружеството.
(112)
Комисията установи първо, че Golden Step няма продажби на вътрешния пазар по време на РПП. Поради това не беше възможно да се установи нормална стойност въз основа на цените за вътрешния пазар, както е предвидено в член 2, параграф 1, първа алинея от основния регламент. Съответно следваше да бъде приложен друг метод.
(113)
Като се има предвид, че не беше възможно да се използват цените на вътрешния пазар за установяване на нормалната стойност, следваше да бъде изчислена конструирана нормална стойност въз основа на разходите на въпросния производител. Следователно в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, нормалната стойност беше конструирана чрез добавяне към производствените разходи за изнасяния модел обувки, коригирани където това бе необходимо, на разумна сума за разходите по продажбите и общите и административните разходи (РПОАР), както и разумен марж на печалбата.
(114)
В това отношение РПОАР и печалбата не можеха да бъдат установени в съответствие с член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент въз основа на действителната сума, определена за други производители износители в засегнатата държава, защото на нито един друг китайски производител износител не е било предоставено ТУПИ. Освен това, тъй като Golden Step не са извършвали продажби на вътрешния си пазар на същата обща категория продукти в засегнатата държава, не беше възможно установяването на РПОАР и печалбата съгласно член 2, параграф 6, буква б) от основния регламент. Следователно те следваше да се определят в съответствие с член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент, т.е. въз основа на друг разумен метод.
(115)
В този контекст Комисията оцени РПОАР и печалбата според три възможни сценария. В първия сценарий тя установи РПОАР и печалбите въз основа на данните от първоначалното разследване. Освен това Комисията взе предвид РПОАР и печалбите на китайски производители износители, които наскоро са получили ТУПИ в други неотдавнашни разследвания и които имат продажби на вътрешния пазар в обичайния ход на търговията. В трети сценарий тя проучи информация относно РПОАР и печалбата, установени в държавата аналог. След това нормалната стойност беше оценена в съответствие с тези сценарии.
2.2. Експортни цени в Китай и Виетнам
(116)
Когато експортните продажби са осъществявани пряко към независими клиенти в Съюза, експортните цени бяха установени въз основа на действително платените или подлежащите на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(117)
Когато експортните продажби за Съюза са били осъществени чрез несвързани търговски дружества със седалище извън Съюза, експортните цени бяха установени въз основа на цените на продукта, когато се продава за износ към търговските дружества, т.е. на несвързан купувач, от разглежданите производители в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
2.3. Сравняване на китайските и виетнамските експортни цени с нормалните стойности в държавата аналог
(118)
Съгласно методологията, използвана в първоначалното разследване, за установяване на нормалните стойности по отношение на изнасяните видове продукти, които не се продават на бразилския вътрешен пазар, бяха използвани цените на вътрешния пазар на видовете продукти с най-голямо сходство. Те бяха коригирани по подходящ начин, където беше необходимо.
(119)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цената и нейната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. По-специално бяха направени следните корекции:
(120)
Беше разгледано дали е оправдана корекция за разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. В този контекст беше установено, че нивото на търговията на вътрешните и външните пазари е различно. Вследствие на това бяха направени корекции в съответствие с член 2, параграф 10, букви г)-и) от основния регламент, за да бъдат отразени отстъпките, давани на търговците на едро на бразилския пазар, спрямо продажбите за търговци на дребно, направени единствено от тримата разследвани бразилски производители.
(121)
С оглед осигуряване на обективно сравнение между износа от Китай и Виетнам от една страна и продажбите на вътрешния пазар в Бразилия от друга страна, беше направена корекция в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да бъдат отразени разликите в комисионите, плащани на независимите агенти в Бразилия.
(122)
Съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент, беше направена корекция и за научноизследователска и развойна дейност и дизайн, за да бъдат отразени разходите, направени от бразилските производители в сравнение с китайските/виетнамските производители.
(123)
В предишното разследване беше направена и корекция съгласно член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент, за да бъдат отразени разликите в качеството на естествената кожа, използвана за производството на обувки. Беше установено, че в настоящото разследване не са необходими такива корекции поради сходното качество на естествената кожа, използвана от бразилските, китайските и виетнамските износители (вж. съображение 87).
(124)
Бяха направени и други корекции относно транспорта и застраховането съгласно член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент, във всички случаи, в които те бяха счетени за уместни, точни и подкрепени с доказателства.
(125)
Някои заинтересовани страни заявиха, че колебанията в обменния курс USD/EUR са оказали въздействие върху дъмпинговия марж и оправдават корекцията. Това твърдение следваше да бъде отхвърлено. Съгласно член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент такава корекция може да бъде направена само когато е имало устойчиво движение в обменните курсове. Когато колебанията са свободни, както в случая с обменния курс USD/EUR, те редовно се повишават и понижават. В този случай не беше установено устойчиво движение и съответно не може да бъде разрешено извършването на корекция.
2.4. Определяне на дъмпинга за разследваните дружества в КНР
2.4.1. Определяне на дъмпинга за Golden Step
(126)
В случая на Golden Step сравнението на експортната цена с нормалната стойност, както беше обяснено в съображение 111 и следващите го, показа дъмпингов марж между 5 % и 16 %.
2.4.2. Определяне на дъмпинга за дружествата, на които не е дадено ТУПИ
(127)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност по вид на продукта със среднопретеглената експортна цена по вид на продукта. За всички дружества, включени в представителната извадка, беше изчислен един среднопретеглен дъмпингов марж в КНР. Този дъмпингов марж беше приложен за всички останали производители износители в КНР.
(128)
Нивото на дъмпинга за цялата КНР беше установено като интервал между 35 % и 38 % от цената CIF на границата на Съюза в зависимост от използвания метод за изчисление за Golden Step, както беше обяснено в съображение 115.
(129)
С оглед на заключенията относно подбора на държавата аналог, беше направено и изчисление на дъмпинга чрез горепосочената методология, с тази разлика че бразилските нормални стойности бяха заменени със стойностите на съдействащите индонезийски производители. Вследствие на това изчисление беше установен дъмпингов марж между 19 % и 22 % в зависимост от метода на изчисление, използван за Golden Step.
2.5. Определяне на дъмпинга за разследваните дружества във Виетнам
(130)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност по вид на продукта със среднопретеглената експортна цена по вид на продукта. Тъй като на нито едно от дружествата, включени в представителната извадка, не беше предоставено ТУПИ, за Виетнам беше изчислен един среднопретеглен дъмпингов марж. Този дъмпингов марж беше приложен за всички останали производители износители във Виетнам.
(131)
Беше установено, че нивото на дъмпинг за целия Виетнам е 43,8 % от цената CIF на границата на Съюза.
(132)
По същия начин както за КНР, беше направено и изчисление на дъмпинга чрез посочената по-горе методология, с тази разлика че бразилските нормални стойности бяха заменени с тези на съдействащите индонезийски производители. Изчисленият дъмпингов марж беше 28,4 %.
2.6. Заключения относно продължаването на дъмпинга от засегнатите държави
(133)
Някои заинтересовани страни заявиха, че износът от засегнатите държави е спаднал в периода между налагането на окончателните мерки през април 2006 г. и края на РПП. Беше заявено, че този спад е следствие от намаляването на производството и производствения капацитет в КНР и Виетнам, което се дължи на налагането на окончателните мерки, прехвърляне на производството от КНР и Виетнам в други държави или увеличаване на продажбите им на вътрешния пазар. Беше изказано и твърдението, че цените на вноса или са се повишили, или са останали стабилни. Страните заявиха, че поради това обемът на вноса и цените не могат да обосноват заключението за продължаване на дъмпинга със значителен обем по време на РПП.
(134)
Тези аргументи не променят заключението, че през РПП са установени значителни дъмпингови маржове и че тези маржове обхващат голям обем от внос с големи пазарни дялове в Съюза. Поради това беше заключено, че има продължаване на дъмпинга по отношение на разглеждания продукт с произход от КНР и Виетнам.
3. РАЗВИТИЕ НА ВНОСА ОТ КНР, В СЛУЧАЙ ЧЕ МЕРКИТЕ БЪДАТ ОТМЕНЕНИ
3.1. Общи забележки
(135)
Евентуалното развитие на вноса от КНР беше анализирано по отношение на очакваните цени и обем.
(136)
Като отправна точка бяха установени цените за РПП. Имаше налични данни от попълнените въпросници за представителната извадка (получени от 58 съдействащи производители износители), в които се съдържаха продажните цени за вътрешния пазар и експортните цени за пазара на Съюза и за пазарите на трети държави. Тази информация беше използвана, тъй като беше счетена за най-добрия източник на информация за цените, наличен за разглеждания продукт, за целите на сравняването на ценови показатели за различни пазари. Тези данни бяха счетени за представителни, тъй като обхващат 22 % от вноса на пазара на Съюза. На експортните цени за Съюза, включени в отговорите на въпросниците за представителната извадка, беше направена кръстосана проверка със статистическата информация, с която разполагаше Комисията, макар че не бе възможно статистическата информация да се използва за сравняване на цените, тъй като тя не обхващаше продажбите на вътрешния пазар на Китай и износа за трети държави.
(137)
Макар че данните, основани на Евростат, представляваха друг надежден източник, те не даваха възможност за сравняване на цени на различни пазари, както вече беше обяснено в съображение 67.
(138)
Цените за пазара на Съюза бяха получени от данните на включените в представителната извадка производители от Съюза. Разследването установи, че тези средни цени са от сравним вид с цените на внасяните обувки, защото:
-
засягаха сходния продукт,
-
бяха на същото ниво на търговия,
-
бяха сравними по отношение на термините Incoterms,
-
засягаха сравними количества.
(139)
Въздействието на някои нови събития след края на РПП също беше анализирано, защото беше счетено за достатъчно значително, за да засегне вероятността за продължаване на дъмпинга. Такъв анализ беше поискан и от заинтересованите страни.
3.2. Връзка между цените в Съюза и КНР
(140)
Отговорите на въпросниците за представителната извадка показаха, че цените на китайския вътрешен пазар, установени въз основа на собствените данни на износителите, са по-ниски от цените на пазара на Съюза. Следва обаче да се отбележи, че не беше възможно потвърждаването на данните от дружествата, които не бяха включени в представителната извадка (включително данни, свързани с продажби на вътрешния пазар). Поради това не беше възможно да се извърши подробен анализ на цените на вътрешния пазар на КНР. В допълнение, това не беше счетено за необходимо, като се има предвид цялостното заключение за продължаване на дъмпинга.
3.3. Връзка между експортните цени за трети държави и ценовото ниво в Съюза
(141)
Отговорите на въпросниците за представителната извадка демонстрираха, че цените, постигнати от китайските съдействащи дружества на големи пазари на трети държави, са по-ниски от преобладаващите цени на пазара на Съюза. Това отново показа, че китайските производители биха могли да изнасят по-големи количества за Съюза. Ако мерките бъдат прекратени, за китайските производители износители би било по-рентабилно да пренасочат износа си към Съюза. Тези данни за цените, постигнати от китайските съдействащи дружества на големи пазари на трети страни, не можеха да бъдат потвърдени обаче и поради това не беше направен по-нататъшен анализ.
(142)
Някои заинтересовани страни заявиха, че други пазари са станали по-привлекателни от пазара на Съюза. В подкрепа на това твърдение, една страна представи анализ на статистиката на китайската митническа служба. Анализът на Комисията обаче показа, че с изключение на пазара на САЩ, пазарът на Съюза остава най-привлекателният за китайските износители. Всъщност, износът се е увеличил през периода, обхванат в анализа на тази страна (т.е. от 2005 г. до 2008 г.). Ако антидъмпинговите мита бъдат отменени, пазарът на Съюза ще стане дори по-привлекателен и поради това обемът вероятно ще се увеличи.
3.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените в КНР
(143)
Отговорите на въпросниците за представителната извадка, получени от 58 китайски съдействащи дружества, показват, че експортните цени за големи пазари на трети държави са по-ниски от цените, които те са постигнали на вътрешния пазар. Тези данни обаче не можеха да бъдат потвърдени и поради това анализът не беше продължен.
(144)
Освен това нивото на експортните цени за трети държави, сравнени с нормалната стойност в Бразилия, показа, че тези експортни цени са като цяло значително по-ниски. Но отново поради причините, обяснени в съображение 140, тези данни не можеха да бъдат потвърдени и поради това анализът не беше продължен.
(145)
В заключение, наличните данни показаха вероятност за продължаване на дъмпинга.
3.5. Неизползван капацитет и стокови наличности
(146)
Всички китайски дружества в представителната извадка работят по системата производство по поръчка и поради това стоковите им наличности са съставени от готови стоки, на които предстои да бъдат изпратени. Системата за производство по поръчка се използва, защото секторът за производство на обувки следва да се приспособява към новите модни тенденции всеки сезон въз основа на поръчките от клиенти и не може да продава от стоковите наличности. Поради това, тъй като дружествата не разполагаха с реални стокови наличности, този елемент не може да се счита за съдържателен показател за анализ на вероятността за продължаване на дъмпинга.
(147)
Разследването установи, че неизползваният капацитет на всички 58 китайски дружества възлиза на около 9 % от общия им капацитет за производство на обувки. Това количество съответства на 14,5 милиона чифта за 58-те съдействащи дружества или около 65 милиона чифта за всички производители износители. Последната цифра представлява около 10 % от общото потребление на Съюза (както е посочено в таблица 3).
(148)
Беше направен анализ на вероятното използване на този свободен капацитет. Като се имат предвид горепосочените разлики в ценовите нива в Съюза, на китайския вътрешен пазар и в трети държави, вероятно е китайските дружества да имат стимул да използват свободния капацитет за износ в Съюза. Друг фактор, който прави пазара на Съюза привлекателен за китайските износители, е размерът му.
(149)
Освен това следва да се отбележи, че съществуващите производствени линии могат да бъдат използвани за производство на други видове обувки като STAF и обувки с горна част от текстилни материали, както и за разглеждания продукт. Дружествата, включени в представителната извадка, и другите съдействащи дружества в Китай, произвеждат големи количества обувки, които не са разглеждания продукт. Настоящото разделение между производството на разглеждания продукт и други обувки зависи от изискванията на клиентите и политиките за поръчки и доставки на вносителите на Съюза. Ако обаче мерките бъдат отменени, вносителите на Съюза със сигурност ще направят преоценка на политиките си за доставки и може да поръчват по-голяма част от разглеждания продукт от китайски производители. Това може да доведе до увеличаване на количествата от разглеждания продукт, които се изнасят в Съюза.
3.6. Практики за заобикаляне на мерките и усвояване
(150)
Както е установено с Регламент (ЕО) № 388/2008, действащите мерки, включващи КНР, бяха заобикаляни чрез доставки през Административен район със специален статут Макао. Вследствие обхватът на мерките беше разширен до доставки от разглеждания продукт, комплектовани във и транзитно прехвърлени през Административен район със специален статут Макао. Тези практики за заобикаляне на мерките показват колко привлекателен е пазарът на Съюза за китайските производители износители.
3.7. Заключение
(151)
Разследването показа, че ако мерките бъдат отменени ще има вероятност за продължаване на дъмпинга. Това заключение се основава на привлекателността на пазара на Съюза по отношение на обема, както и на сравнение на цените между пазарите на Съюза, Китай и трети държави.
(152)
Освен това няколко фактора, сред които сравнителните нива на цените, наличността на свободен капацитет, заобикаляне на мерките и способността да се премине от производството на други обувки към разглеждания продукт, предоставят доказателства за вероятното увеличение на внасяните количества, ако мерките бъдат отменени. От друга страна, други фактори като световната икономическа криза и тенденцията за прехвърляне на производството в други държави неизбежно ще намали до известна степен внасяните количества. Тези фактори са анализирани по-подробно в раздел 5 (Събития след РПП) по-долу.
(153)
Беше заключено, че вносът от КНР ще продължи да навлиза на пазара на Съюза в големи количества и че тези количества ще се продават на ниски, дъмпингови цени, така че съществува вероятност за продължаване на дъмпинга, ако се допусне мерките да бъдат прекратени.
4. РАЗВИТИЕ НА ВНОСА ОТ ВИЕТНАМ, В СЛУЧАЙ ЧЕ МЕРКИТЕ БЪДАТ ОТМЕНЕНИ
4.1. Общи положения
(154)
Вероятното развитие на вноса от Виетнам беше анализирано по отношение на очакваните цени и обем.
(155)
Като отправна точка бяха установени цените за РПП. Имаше налични данни от попълнените въпросници за представителната извадка (получени от 51 съдействащи виетнамски производители износители), в които се съдържаха продажните цени за вътрешния пазар и експортните цени за пазара на Съюза и за пазарите на трети държави. Тази информация беше използвана, тъй като беше счетена за най-добрия източник на информация за цените, наличен за разглеждания продукт, за целите на сравняване на ценови показатели за различни пазари. Тези данни бяха счетени за представителни, тъй като обхващат 82 % от вноса на пазара на Съюза. На продажните цени на Съюза, включени в отговорите на въпросниците за представителната извадка, беше направена кръстосана проверка със статистическата информация на разположение на Комисията (данни по Тарик). При все това, не беше възможно статистическата информация да се използва за сравняване на цените, тъй като не обхваща продажбите на вътрешния пазар на Виетнам и износа за трети държави.
(156)
Макар че данните, основани на Евростат, представляваха друг надежден източник, те не даваха възможност за сравняване на цени на различни пазари, както вече беше обяснено в съображение 67.
(157)
Цените за пазара на Съюза бяха получени от данните от включените в представителната извадка производители от Съюза. Разследването установи, че тези средни цени са от сравним вид с цените на внасяните обувки, защото:
-
засягаха сходните продукти,
-
бяха на същото ниво на търговия,
-
бяха сравними по отношение на термините Incoterms,
-
засягаха сравними количества.
4.2. Връзка между цените в Съюза и Виетнам
(158)
Отговорите на въпросниците за представителната извадка показаха, че цените на виетнамския вътрешен пазар, установени въз основа на собствените данни на износителите, са по-ниски от цените на пазара на Съюза. Следва обаче да се отбележи, че не беше възможно потвърждаване на данните от дружествата, които не бяха включени в представителната извадка (включително данни, свързани с продажби на вътрешния пазар). Поради това не беше възможно извършването на подробен анализ на цените на вътрешния пазар на Виетнам. Освен това, както и в случая с КНР, това не беше счетено за необходимо, като се има предвид цялостното заключение за продължаване на дъмпинга.
4.3. Връзка между експортните цени за трети държави и ценовото ниво в Съюза
(159)
Според данните от статистическата служба на Виетнам и митническата служба на Виетнам (календарна година 2008) около 50 % от износа на виетнамски обувки е направен за пазара на Съюза. Освен това информацията, получена от изготвянето на представителната извадка, показва, че по време на РПП съдействащите вносители също така са продавали много големи количества на пазари на трети държави.
(160)
Отговорите на въпросниците за представителната извадка демонстрираха, че цените, постигнати от виетнамските съдействащи дружества на големи пазари на трети държави, са по-ниски от преобладаващите цени на пазара на Съюза. Това показа, че виетнамските производители биха могли да изнасят по-големи количества за Съюза.
4.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените във Виетнам
(161)
Като се има предвид ниският обем на продажби, направен от производителите износители на вътрешния пазар във Виетнам, не може да се направи съдържателно заключение по отношение на това сравнение.
4.5. Неизползван капацитет и стокови наличности
(162)
Всички виетнамски дружества в представителната извадка работят по системата производство по поръчка и поради това единствените им стокови наличности са от готови стоки, на които предстои да бъдат изпратени. Системата за производство по поръчка се използва, защото секторът за производство на обувки следва да се приспособява към новите модни тенденции всеки сезон въз основа на поръчките от клиенти и не може да продава от стоковите наличности. Поради това се счита, че в този случай стоковите наличности не са особено съществен показател.
(163)
Разследването установи, че неизползваният капацитет на всички 51 съдействащи виетнамски дружества възлиза на около 17 % от общия им капацитет за производство на обувки. Това количество съответства на 34 милиона чифта за 51-те съдействащи дружества или около 42 милиона чифта за всички производители износители. Последната цифра представлява около 6 % от общото потребление на Съюза (както е посочено в таблица 3).
(164)
Беше направен анализ на вероятното използване на този свободен капацитет. Като се имат предвид горепосочените разлики в ценовите нива в Съюза и на пазари на трети държави, има вероятност виетнамските дружества да имат стимул да използват свободния капацитет за износ в Съюза. Това заключение е подкрепено от привлекателността на пазара на Съюза по отношение на размера му.
(165)
Освен това следва да се отбележи, че съществуващите производствени линии могат да бъдат използвани за производство на други видове обувки като STAF и обувки с горна част от текстилни материали, както и за разглеждания продукт. Дружествата, включени в представителната извадка, и другите съдействащи дружества във Виетнам, произвеждат големи количества обувки, които не са разглеждания продукт. Настоящото разделение между производството на разглеждания продукт и други обувки зависи от изискванията на клиентите и политиките за поръчки и доставки на вносителите на Съюза. Ако обаче мерките бъдат отменени, вносителите на Съюза ще направят преоценка на политиките си за доставки и може да поръчват по-голяма част от разглеждания продукт от виетнамски производители. Това може да доведе до увеличаване на количествата от разглеждания продукт, които се изнасят в Съюза.
4.6. Заключение
(166)
Освен продължаването на дъмпинга на високи нива, разследването показа, че ако мерките бъдат отменени, съществува вероятност за продължаване на дъмпинга. Това заключение се основава на привлекателността на пазара на Съюза по отношение на размера му.
(167)
Освен това, няколко фактора, сред които сравнителните нива на цените, наличността на свободен капацитет и способността да се премине от производството на други обувки към разглеждания продукт, предоставят доказателства за увеличение на внасяните количествата, ако мерките бъдат отменени. От друга страна, други фактори като световната икономическа криза и тенденцията за прехвърляне на производството в други държави неизбежно ще намали до известна степен внасяните количества. Тези фактори са анализирани по-подробно в раздел 5 (събития след РПП) по-долу.
(168)
Беше заключено, че вносът от Виетнам ще продължи да навлиза на пазара на Съюза в големи количества и че тези количества ще се продават на ниски, дъмпингови цени, така че съществува вероятност за продължаване на дъмпинга, ако се допусне мерките да бъдат прекратени.
5. СЪБИТИЯ СЛЕД РПП
(169)
Въздействието на събитията след РПП по отношение на КНР и Виетнам също бяха анализирани, защото бяха счетени за достатъчно значителни, за да окажат въздействие върху обема на разглеждания продукт, произвеждан в засегнатите държави и изнасян на пазара на Съюза, както и на цените му.
5.1. Световната икономическа криза
(170)
Кризата започна през втората половина на 2008 г. (т.е. след края на РПП). Някои страни заявиха, че тя ще окаже въздействие върху производството и износа (включително износа за Съюза) на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави поради намаляващото търсене на обувки на световния пазар и на пазара на Съюза.
5.2. Развитие на обема и цените на вноса след РПП
(171)
Още в самото начало следва да се отбележи, че твърденията, направени от страните по отношение на вероятното въздействие на събитията след РПП върху обема на износ от засегнатите държави и потреблението в Съюза, са противоречиви. Някои заинтересовани страни прогнозираха, че износът от засегнатите държави би могъл да спадне с до 25-30 % през 2009 г. в сравнение със стойностите от РПП. Други заинтересовани страни очакваха вносът да остане стабилен. Статистиката на Евростат, налична за първата половина на 2009 г., наистина показва спад от 25 % в обема на вноса от Китай и спад с 28 % в обема на вноса от Виетнам. По отношение на цените, статистиката на Евростат показва увеличение с 34 % за вноса на разглеждания продукт от Китай и увеличение с 26 % за вноса на разглеждания продукт от Виетнам. При все това, като се вземат предвид причините, посочени в съображение 67 по-горе, тези тенденции не могат да бъда счетени за представителни.
5.3. Пренасочване на доставките за внос в Съюза от КНР и Виетнам към други държави
(172)
Някои страни заявиха, че износът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави ще спадне поради пренасочване на доставките от КНР и Виетнам към други държави като Индонезия, Камбоджа и Индия. Беше заявено, че процесът е започнал с налагането на мерките през април 2006 г. и ще продължи, ако мерките бъдат наложени отново след настоящото преразглеждане. Бяха посочени и други причини за подобно пренасочване, най-вече повишаването на производствените разходи. За Китай беше изказано твърдението, че причините са повишаването на разходите за труд, енергия и местните разходи за материали, както и законодателството, свързано с труда и екологията. Като възможна причина за пренасочването към други държави беше посочена и повишената стойност на RMB. За Виетнам беше изказано твърдението, че е налице пренасочване на доставките към други държави поради повишаващите се разходи за труд заедно със загубата на отстъпката от 3,5 % от ОСП от мита върху вноса за Съюза. Освен това беше заявено, че пренасочването на доставките от Китай и Виетнам е станало привлекателно поради подобрената конкурентоспособност в сектора на производството на обувки в държавите, които са новият източник на доставки. Също така беше заявено, че пренасочването е било улеснено от факта, че много производители в засегнатите държави са собственост на или се контролират от дружества в други части на Югоизточна Азия, като Тайван или Хонконг, и поради това че доставките на обувки за пазара на Съюза се контролират от големи вносители на Съюза, които са в състояние лесно да променят източниците си на доставка, когато е необходимо.
(173)
По отношение на КНР, макар и да беше очевидно, че някои износители са преместили част от производството си и могат да продължат да го преместват, за да намалят разходите си, преместването понякога е в други части на КНР (за сметка на крайбрежните провинции, които формират традиционната база за производство на обувки). Подобно преместване само по себе си не би довело до намаляване на производството и износа от КНР.
(174)
По отношение на Виетнам, не се счита за вероятно, че увеличението в митото с 3,5 % вследствие от делението на ОСП е от мащаб, който би предизвикал значително преместване на производството. Макар да не може да бъде изключено, че това деление може да окаже известно въздействие върху обема на износа от Виетнам, не е много вероятно то да засегне значително решенията за източника на доставка на големите вносители в Съюза. Припомня се, че въпреки налагането на антидъмпингови мита, много по-високи от 3,5 %, и Виетнам, и Китай запазват високи нива на внос в Съюза.
(175)
Поради това се счита, че всяко преместване на производство не би било от такъв мащаб, който драстично да промени решенията за източника на доставка на вносителите.
(176)
По отношение на вноса от други държави в Съюза, беше установено, че след налагането на антидъмпинговите мерки, вносът от някои азиатски държави се е увеличил. Това обаче не променя факта, че разглежданият продукт е продължил да се внася от двете разследвани държави в Съюза в значителни количества и на дъмпингови цени.
5.4. Развитие на потреблението на вътрешния пазар в Китай
(177)
Някои страни заявиха, че износът от КНР ще спадне поради увеличаването на потреблението на вътрешния пазар в Китай, насърчавано от политиките на китайските органи. Никоя от страните обаче не представи доказателства, които да позволят оценка на очаквания ръст в потреблението - тази оценка се затруднява още повече поради икономическата криза.
(178)
Макар да не е необосновано да се приеме, че икономическият ръст на Китай напоследък ще доведе до, най-малко в средносрочен план, увеличаване на потреблението на обувки на вътрешния пазар, не бяха представени данни, които да докажат, че този ръст би довел до (по-нататъшно) намаляване на износа за Съюза.
5.5. Заключение
(179)
Икономическата криза предизвиква намаляване на вноса в Съюза от засегнатите държави. При все това, не е необосновано да се приеме, че на определен етап ще последва възстановяване, което от своя страна ще доведе до по-висок обем на продажбите. Дори ако през 2009 г.бъдат постигнати най-високите прогнози от 25-30 %, като цяло обемът на внос от КНР би достигнал над 80 милиона чифта и би постигнал пазарен дял в Съюза от над 10 %, а обемът на внос от Виетнам би достигнал около 48 милиона чифта и би постигнал пазарен дял в Съюза от около 7 %.
(180)
По отношение на пренасочването на доставките за внос в Съюза, беше установено, че наблюдаваното преместване на производството към днешна дата не е оказало определящо въздействие и че няма данни, че в близко бъдеще би имало голяма промяна в наблюдаваните досега тенденции.
(181)
Износът от засегнатите държави за Съюза продължи да се извършва на дъмпингови цени през РПП. С оглед на икономическата криза и (очакваното) свиване на търсенето, както и в отсъствието на информация относно цените на вноса след края на РПП, която да посочва противното, не изглежда необосновано да се прогнозира, че износът ще продължи да се осъществява на дъмпингови цени.
(182)
С оглед на горепосочените заключения относно събитията през РПП и след края на РПП, се заключва, че съществува вероятност за продължаване на дъмпинга.
Г. КОМЕНТАРИ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ СЛЕД ОПОВЕСТЯВАНЕТО
(183)
След оповестяването на констатациите бяха получени редица коментари. Независимо от това нито един от тях не беше от естество да промени заключенията. Основните изтъкнати доводи бяха следните:
1. ИЗБОР НА СТРАНА АНАЛОГ
(184)
Няколко от страните отново изтъкнаха коментарите, направени от тях в хода на разследването по отношение на избора на страна аналог. Те отново изразиха становището, че изборът на Бразилия не е подходящ, inter alia, поради засилената защита посредством тарифи и неавтоматично лицензиране, по-високата степен на икономическо и социално развитие в сравнение с Китай и Виетнам, предполагаемото специализиране в производството на дамски обувки и твърдените дъмпингови практики. Комисията вече прие за сведение посочените доводи и подробно се произнесе по тях при оповестяването и в съображения 68-108 от настоящия Регламент. Анализът ясно показва, че в настоящия случай изборът на Бразилия за страна аналог беше най-целесъобразен.
2. ПРЕДСТАВИТЕЛНОСТ НА ИЗВАДКАТА
(185)
Някои от заинтересованите страни твърдяха, че извадката на износителите е в по-малка степен представителна, отколкото е посочено в съображения 15 и 18, тъй като дъмпинговият марж е изчислен въз основа на 4 месеца от 12-месечния РПП. Припомня се, че това е обичайно използваната от Комисията методика за изчисление в производства по преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, в хода на които следва да се определи дали е налице продължаване на дъмпинга или вероятност той да бъде повторен. Проверката на място потвърди, че 4-те месеца са представителни за пълния период от 12 месеца. Това заключение бе достигнато посредством съпоставянето на разходите и цените в данните, предоставени за 4-те месеца, с останалите 8 месеца. Освен това избраните 4 месеца са последните месеци от всяко тримесечие и поради това са равномерно разпределени в рамките на 12-месечния период. Поради това Комисията не е съгласна, че приложеният метод ограничава представителността на извадката.
3. КЛАСИФИКАЦИЯ НА ПРОДУКТА И СРАВНИМОСТ
(186)
Някои заинтересовани страни твърдяха, че, както се посочва в съображение 59, като е коригирала допуснатите от съдействащите износители грешки в ПКН, Комисията е променила методологията, използвана в първоначалния случай. Това твърдение е необосновано. Комисията коригира допуснатите от някои износители грешки в ПКН класификация, именно за да използва възприетата в предишния случай система ПКН.
(187)
Някои заинтересовани страни твърдяха, че е налице недостатъчна степен на пряко съответствие на ПКН и че методът, при който се прибягва до сходни ПКН, е опорочен. Това твърдение не може да бъде прието. Тази система беше приложена още при първоначалното разследване. В изпратените на страните в настоящото разследване конкретни актове за оповестяване, Комисията приложи таблици за съответствията, в които беше обяснено използването на всеки сходен ПКН. Използването на много сходни ПКН гарантира, че бразилските модели и моделите, продавани от страните износители, се сравняват по справедлив начин. Освен това, при необходимост нормалните стойности, които следват от сходните ПКН, бяха коригирани по подходящ начин. Също така нито една страна не направи коментар за евентуална неточност на използван най-сходен ПКН.
4. ИЗЧИСЛЯВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(188)
Някои страни изтъкнаха, че изчисляването на дъмпинга, при което се използва Индонезия като страна аналог е опорочено, тъй като използваните данни не са били нито проверени, нито коригирани по подходящ начин. Комисията разгледа представените от индонезийски дружества данни, чието използване беше предложено от няколко страни. Тъй като не бяха поискани корекции, Комисията не счете за необходимо да прилага такива. Във всички случаи се припомня, че в този конкретен случай Индонезия беше използвана само за целите на кръстосаната проверка на констатациите, направени въз основа на Бразилия.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(189)
Няколко страни изтъкнаха, че намаляването на обема на вноса от Китай и Виетнам между 2005 и 2008 г. (което продължи след РП) и нарастването на цените на внесените продукти през същия период сочи, че няма вероятност от продължаване на вредоносния дъмпинг. Припомня се, че вносът от Китай и Виетнам има над 28 % пазарен дял в Съюза през РПП, който е твърде значителен. Отбелязва се, че в абсолютно изражение обемът на вноса от Китай и Виетнам е бил по-висок през РПП отколкото през ПРП, за който вече беше установен вредоносен дъмпинг. Освен това анализът на проверените данни за износителите от извадката показа, че от 2006 г. насам цените са се понижили.
(190)
Някои заинтересовани страни твърдяха, че производствените разходи в Китай и Виетнам са се повишили, като по този начин заплахата за конкуренцията от страна на тези дружества е намаляла. Комисията застъпва становището, че тъй като Китай и Виетнам нямат пазарна икономика, повишаването на разходите не води непременно до загуба на конкурентоспособност на световния пазар. Разследването показа, че и двете страни продължават да имат големи пазарни дялове на пазара на Съюза и поради това да представляват заплаха.
(191)
Някои страни посочиха, че докато Съюза прие, че след РПП вносът е намалял поради икономическата криза, това не беше възприето като решаващ елемент за вероятността от повтарянето на дъмпинга. Както бе обяснено в съображения 179-180, това не бе възприето като решаващ елемент, тъй като обемът на вноса след РПП продължава да е твърде висок и има голям дял на пазара на Съюза на дъмпингови цени. Това безспорно са показатели, че е много вероятно дъмпинга да продължи в бъдеще в значителен обем.
(192)
Някои от страните оспориха привлекателността на пазара на Съюза и изтъкнаха, че други целеви пазари, по-специално САЩ и отчасти Русия, представляват поне същия интерес за китайските и виетнамските износители. Освен това беше посочено, че изявленията на една страна относно очаквания значителен ръст на китайския пазар сам по себе си не са били надлежно взети под внимание. Комисията разгледа този въпрос и установи, че пазарът на Съюза продължава да е един от най-привлекателните пазари за китайските износители. Ако антидъмпинговите мита бъдат отменени, пазарът на Съюза ще стане дори по-привлекателен и поради това обемът вероятно ще се увеличи. По отношение на очакваното нарастване на потреблението в Китай, Комисията разгледа представените от тази страна доказателства, но счете че те не са достатъчни, за да доведат до промяна в заключенията. Дори ако може да се очаква такова нарастване, не са налице подкрепени с доказателства данни, че нарастването ще е в такъв мащаб, че да доведе до значително понижаване на износа. По посочените съображения, този довод следваше да бъде отхвърлен.
Д. ОПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
1. ПРОИЗВОДСТВО И СЪСТОЯНИЕ НА СЪЮЗА
(193)
Искането за преразглеждане беше подадено от СЕС от името на производители от Съюза, представляващи над 25 % от производството на Съюза за разглеждания продукт по време на РПП.
(194)
Една заинтересована страна заяви, че някои от членовете на СЕС, за които се предполага, че са подкрепили жалбата, сами са започнали да внасят голям обем от засегнатите държави. Също така беше заявено, че в Съюза вече не се извършва значително „действително“ производство. Във връзка с това не бяха представени доказателства в подкрепа на твърдението.
(195)
В този контекст бяха използвани цялата налична информация, включително информацията, предоставена в жалбата, данни, събрани от производителите от Съюза и националните асоциации преди и след започването на разследването, както и обща статистика за производството, за да се установи общото производство на Съюза и в помощ на разследването. Разследването разкри, че никой от производителите от Съюза, подали жалба, не следва да бъде изключен от определението за производство на Съюза, защото въз основа на информацията, получена чрез жалбоподателя, за никой от тях не беше установено да е свързан с производители износители в засегнатите държави и вносът от засегнатите държави, а ако е имало такъв, е бил минимален. За всяко разглеждано дружество този внос представлява най-много 25 % от производството му в Съюза.
(196)
Както беше посочено в съображение 23 и следващите го, беше установено, че едно от дружествата, включени в представителната извадка за производството на Съюза, е преустановило производството си в Съюза в разглеждания период. Беше разгледано дали това дружество следва да бъде изключено от определението за производство на Съюза. Тежестта на това дружество обаче беше минимална по отношение на цялото производство, както и по отношение на останалата част от представителната извадка (7). Поради това, дори ако това дружество беше изключено, не би имало промяна в цялостната картина по отношение на състоянието.
(197)
Като цяло разследването показа, че в Съюза продължава да има значително производство на обувки от естествена кожа, установено в няколко държави-членки, в които са заети около 262 000 души. Секторът за производство на обувки се състои от около 18 000 МСП, разположени предимно в седем европейски държави и съсредоточени в три основни държави производители.
(198)
Разследването обаче установи, че две дружества, принадлежащи към една и съща група, са свързани с производители износители в КНР и че самата група също е внасяла значителни количества от разглеждания продукт, включително от свързаните с нея производители в КНР. Поради това, тези дружества бяха изключени от понятието за производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(199)
Въз основа на горепосоченото беше установено, че цялото производство на производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент е 366 милиона чифта по време на РПП.
(200)
Като се има предвид, че производителите от Съюза, подкрепящи искането, осъществяват над 25 % от общото производство и в отсъствието на опозиция от същия или по-голям мащаб, се заключва, че искането се подкрепя от основна част от производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
2. РАЗВИТИЕ НА СТРУКТУРИТЕ НА ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
(201)
Данните от настоящия случай се отнасят за разширения съюз от 27 държави-членки, а не на 25-те държави, разгледани в първоначалния случай. Румъния, която се присъедини към Съюза през 2007 г., е значителен производител. Важна част от продукцията ѝ обаче е преобразуването на суровина срещу такса за услуга („производство на ишлеме“) за други дружества в Съюза. Поради това въздействието на действителното румънско производство върху цялото производство на Съюза и други показатели са ограничени. Същото ограничено въздействие може да се приложи и за България. Поради това разширяването не оказа значително въздействие в това отношение.
(202)
Секторът за производство на обувки в Съюза се характеризира с мрежи от микро (с по-малко от десет служители) и малки предприятия. Дружествата с над 500 служители са изключение и в тях е заета ограничена част от цялата работна сила в сектора. Микро и малките предприятия разполагат с предимството на повишена гъвкавост и приспособимост към промените в търсенето на пазара, но от друга страна са по-уязвими финансово спрямо международната конкуренция и от икономическия спад.
(203)
В сравнение с положението, установено в първоначалното разследване, структурите на производство са се променили по много начини. Под натиска на международната конкуренция, много производители изчезнаха, някои напълно, а други станаха дистрибутори на продукция от азиатски и по-близки държави (Босна, Хърватия, Мароко, Тунис, Сърбия). Други решиха да преместят части от производствения процес в рамките на Съюза (Румъния, Унгария, Полша).
(204)
Като част от процеса за промяна на бизнес модела, много стопански субекти също така обединиха производствените си съоръжения чрез интегриране в клъстери, основани чрез гъвкави договори за подизпълнение с други производители. Чрез тази система водещо дружество предоставя дизайна и суровината (която остава собственост на водещото дружество) и прехвърля в близките географски райони производството (или един или повече етапи от производството, като зашиване) в различни специализирани микро дружества, като им дава редовна сезонна дейност чрез договорени количества. В края на процеса водещото дружество плаща такса за извършената от подизпълнителите работа.
(205)
Част от производството също така претърпя промяна в бизнес модела, която се характеризира с преместване на производството към сегмента за висококачествени стоки, насочен към продукти с по-висока стойност. По този начин някои от най-големите производители от Съюза откриха нови възможности, като създадоха собствена марка. Когато е възможно, някои от производителите използват предприятия на франчайзинг само за една марка, други са успели да придобият части от независими предприятия за своята марка.
(206)
Много дружества в тази група освен това са променили дистрибуторската си политика в полза на продажбите на търговци на дребно (или дори собствена продажба на дребно) вместо да продават на търговци на едро. Като цяло тези промени показват сектор, в който съвместно съществуват различни бизнес модели.
(207)
Горепосочените промени към клъстерно производство, сегмент на по-висококачествени продукти и промени в дистрибуторската политика позволиха по-голяма гъвкавост и ефективност чрез обединяване на ресурси, за да използват икономии от мащаба. Това увеличи и способността им да получават необходимите финансови средства от банковата система.
(208)
Тези развития показват сектор, в който съвместно съществуват различни бизнес модели. Голяма част от производството все още е на много ранен етап от промяната на бизнес модела и е нужно още време за завършване на процеса. Втората група, която промени бизнес модела си, се увеличи значително през разглеждания период, но въпреки това не успя напълно да се възползва от намалението в броя на производителите на пазара, както би се очаквало при други условия.
Е. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
Таблица 3
Потребление на пазара на Съюза
2006 г.
2007 г.
РПП
Потребление (в хил. чифта)
724 553
690 285
674 826
Индекс: 2006 г. = 100
100
95
93
(209)
Очевидното потребление е намаляло със 7 % през разглеждания период, т.е. от 725 милиона чифта през 2006 г. на 675 милиона чифта по време на РПП.
(210)
Намаляването на потреблението следва да се разглежда заедно с паралелното повишаване на потреблението на други видове обувки извън обхвата на продукта (например от текстилни материали, гума и пластмаса). За сравнение, потреблението на обувки от текстилни материали, гума и пластмаса се е увеличило с 23 % в същия период. Това изглежда сочи известна степен на заместване между двете продуктови категории, свързано и с модните тенденции (навлизане на обувки със смесена изработка от синтетични материали и естествена кожа, или обувки от синтетични материали, наподобяващи естествена кожа). Като се има предвид обаче, че повишаването на потреблението на другите видове обувки е далеч по-високо (23 %) от намаляването на потреблението на обувки от естествена кожа (7 %), не може да се заключи, че текстилните и други материали са заместили обувките от естествена кожа до повече от ограничена степен. Освен това средната вносна цена на другите видове обувки е на половина по-малка от цената на обувките от естествена кожа и тази разлика в цената показва ясно, че ако съществуваше голяма взаимозаменяемост между двата вида, далеч по-скъпият сегмент на обувки от естествена кожа щеше да бъде заличен. Напротив, публично достъпно проучване на пазара (8) подчертава, че обувките от естествена кожа ще продължат да имат силна позиция на пазара. Всъщност изглежда, че сега потребителите купуват почти толкова обувки от естествена кожа колкото преди, но освен това купуват значително повече обувки от текстилни и синтетични материали.
2. НАСТОЯЩ ВНОС ОТ ЗАСЕГНАТИТЕ ДЪРЖАВИ
2.1. Обем на вноса и пазарен дял на разглеждания внос през РПП
Таблица 4
Общ обем на вноса от разследваните държави
ПРП
2005 г.
2006 г.
2007 г. (9)
РПП (9)
КНР (хил. чифта)
63 403
183 568
157 560
123 016
125 052
Индекс 2006 г.
100
78
79
Индекс: ПРП = 100
100
292
251
195
198
Пазарни дялове
8,8 %
22,9 %
21,6 %
17,8 %
18,5 %
Виетнам (хил. чифта)
102 625
100 619
79 427
62 503
68 852
Индекс 2006 г.
100
79
87
Индекс: ПРП = 100
100
98
77
61
67
Пазарни дялове
14,2 %
12,6 %
11,0 %
9,1 %
10,2 %
(211)
Общият внос от Китай е спаднал от 157 на 125 млн. чифта по време на разглеждания период, или от 21,6 % на 18,5 % на пазара на Съюза.
(212)
Както е показано по-горе обаче, в сравнение с ПРП след края на системата за квоти (1 януари 2005 г.) вносът от Китай се е увеличил значително въз основа на ниските цени на вноса. Нивото на вноса е намаляло след налагането на мерките, като през 2007 г. и през РПП се е стабилизирало на над 120 милиона чифта - почти два пъти повече от обема на вноса по време на ПРП.
(213)
Освен това, следва да се подчертае, че разследването за заобикаляне на мерките установи, че китайските дъмпингови продукти избягват митата и излагат на риск коригиращия ефект на мерките, като заобикалят горепосочените мерки през Макао по смисъла на член 13 от основния регламент. Това показва, че пазарът на Съюза продължава да е много важен за китайските производители износители.
(214)
Вносът от Виетнам е спаднал през разглеждания период от 79 на 69 милиона чифта. Въпреки този спад от над 13 % в сравнение с ПРП, нивото на внос остава значително и пазарният дял е общо взето стабилен около 10 % по време на РПП.
(215)
Общият внос от Китай и Виетнам възлиза на 237 милиона чифта през 2006 г., 185 милиона чифта през 2007 г. и 194 милиона чифта през РПП. Макар да има намаляване на обема през разглеждания период, нивото на внос все още е по-високо от нивото, довело да налагането на мерките (166 милиона). Съвместният пазарен дял на Китай и Виетнам е спаднал от 32,7 % на 28,7 % през периода, но и в този случай пазарният дял през РПП е значително по-висок от този през ПРП, който беше 23 %.
2.2. Кумулативна оценка на въздействието от разглеждания дъмпингов внос
(216)
Комисията разглежда дали въздействието от дъмпинговия внос от засегнатите държави следва да се разглежда кумулативно въз основа на критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В този член е предвидено, че въздействието на вноса от две или повече държави, които едновременно са предмет на антидъмпингови разследвания, следва да се оценява кумулативно, само ако е определено, че a) установеният дъмпингов марж във връзка с вноса от всяка от държавите е над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на вноса от всяка държава не е незначителен и б) кумулативната оценка на въздействието от вноса е уместна с оглед на условията за конкуренция между внасяните продукти и условията за конкуренция между внасяните продукти и сходния продукт на Съюза.
(217)
В това отношение първо беше установено, че дъмпинговият марж, определен за всяка от засегнатите държави, е по-висок от de minimis. Освен това обемът на дъмпинговия внос от всяка от държавите не е незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. В действителност, обемът на вноса за КНР и Виетнам представляваше съответно 18 % и 10 % от потреблението на Съюза по време на РПП.
(218)
Разследването също така показа, че условията за конкуренция както между продуктите на дъмпинговия внос, така и между продуктите на дъмпинговия внос и сходния продукт на Съюза са подобни. Беше установено, че независимо от произхода си, обувките с горна част от естествена кожа, произвеждани/продавани от засегнатите държави, и обувките, произвеждани/продавани от производството на Съюза, се конкурират, тъй като са сходни по отношение на основните си характеристики, взаимозаменяеми от гледна точка на потребителя и разпространявани чрез едни и същи дистрибуторски канали. Разследването също така разкри, че и за двете държави обемът на вноса се е развил паралелно: и двете държави са отбелязали спад във вноса си от около 10-25 % между 2006 г. и РПП. Цените на вноса от тези две държави също са от един и същ порядък. Освен това се установи, че тези цени подбиват цените на производството на Съюза на сравнимо ниво на търговията.
(219)
Въз основа на това беше заключено, че всички условия за кумулация са изпълнени и че съответно въздействието на дъмпинговия внос с произход от засегнатите държави следва да се оценява съвместно за целите на анализа на вредата.
2.3. Динамика на цените и ценово развитие на вноса на разглеждания продукт
Таблица 5
Динамика на цените от разследваните държави
2006 г.
2007 г.
РПП
КНР EUR/чифт
8,4
8,4
8,5
Индекс: 2006 г. = 100
100
99
103
Виетнам EUR/чифт
10,2
9,7
9,5
Индекс: 2006 г. = 100
100
96
94
Източник: Евростат.
(220)
Средните цени на вноса от Китай през разглеждания период са се запазили сравнително стабилни на около 8,4 EUR за чифт. Това е приблизително с 20 % по-високо от нивото на цената през ПРП (7,2 EUR). Средните цени на вноса от Виетнам са се понижили по време на разглеждания период и през РПП са близо до нивото от 9,2 EUR, което се наблюдава през ПРП. Оценката на тенденциите в средните цени обаче не взема предвид промените в продуктовия асортимент, които може да са възникнали през разглеждания период.
2.4. Подбиване на цените
(221)
Подходът за изчисляване на подбиването на цените следва подхода, използван в първоначалното разследване. Цените на вноса, включително антидъмпинговите мита, на включените в представителната извадка производители износители бяха сравнени с цените на производството на Съюза въз основа на среднопретеглените стойности за сравними видове продукти през РПП. Цените на производството на Съюза бяха коригирани към нивото франко завода и сравнени с цената CIF на вноса на границата на Съюза, плюс антидъмпингови мита и митнически задължения. Това сравнение на цените беше направено за сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано, където е необходимо, и след приспадане на намаления и отстъпки. За обективно сравнение бяха направени корекции, които да отразят разходите, направени в Съюза от вносителите, като разходи за дизайн, подбор на суровини и др., които в противен случай не биха били отразени в цената на вноса. Това беше обосновано, тъй като внасяните обувки се произвеждат по поръчка въз основа на спецификациите (суровини, дизайн), предоставени от самите вносители.
(222)
Въз основа на цените на съдействащите производители износители, установеният марж на подбиване на цените по държава, изразен като процент от цените на производството на Съюза, е както следва:
Таблица 6
Марж на подбиване на цената
Държава
Подбиване на цената
КНР
31,9 %
Golden Step (КНР)
37,1 %
Виетнам
38,9 %
3. ВНОС ОТ ТРЕТИ ДЪРЖАВИ
3.1. Пазарен дял и цени на обема на вноса в РПП
Таблица 7
Обем на вноса от трети държави
Обем
2006 г.
2007 г.
РПП
Индия (млн. чифта)
50
55
56
Индекс: 2006 г. = 100
100
111
112
Пазарен дял
7 %
8 %
8 %
Индонезия (млн. чифта)
20
29
31
Индекс: 2006 г. = 100
100
144
158
Пазарен дял
3 %
4 %
5 %
Бразилия (млн. чифта)
21
22
21
Индекс: 2006 г. = 100
100
102
98
Пазарен дял
3 %
3 %
3 %
Тайланд (млн. чифта)
11
12
12
Индекс: 2006 г. = 100
100
108
107
Пазарен дял
2 %
2 %
2 %
Тунис (млн. чифта)
10
12
12
Индекс: 2006 г. = 100
100
124
130
Пазарен дял
1 %
2 %
2 %
Мароко (млн. чифта)
10
10
10
Индекс: 2006 г. = 100
100
99
98
Пазарен дял
1 %
1 %
1 %
Други - (млн. чифта)
63
67
59
Индекс: 2006 г. = 100
100
107
93
Пазарен дял
9 %
10 %
9 %
Общо (млн. чифта)
185
207
201
Индекс: 2006 г. = 100
100
112
109
Пазарен дял
26 %
30 %
30 %
Таблица 8
Стойности на вноса от трети държави
Стойности
2006 г.
2007 г.
РПП
Индия EUR/чифт
11,34
11,67
11,98
Индекс: 2006 г. = 100
100
103
106
Индонезия EUR/чифт
9,98
10,06
9,67
Индекс: 2006 г. = 100
100
101
97
Бразилия EUR/чифт
15,8
15,78
16,83
Индекс: 2006 г. = 100
100
100
107
Тайланд EUR/чифт
12,56
13,54
13,55
Индекс: 2006 г. = 100
100
108
108
Тунис EUR/чифт
12,76
13,2
13,39
Индекс: 2006 г. = 100
100
103
105
Тунис EUR/чифт
14,6
15,05
14,98
Индекс: 2006 г. = 100
100
103
103
Други EUR/чифт
14,64
14,25
15,26
Индекс: 2006 г. = 100
100
97
104
Други EUR/чифт
13,16
13,07
13,40
Индекс: 2006 г. = 100
100
99
102
(223)
Както се вижда по-горе, общият внос от трети държави се е увеличил в абсолютно изражение през разглеждания период. Целият внос се е увеличил от 185 млн. чифта през 2006 г. на 201 млн. чифта през РПП, а пазарният дял се е увеличил от 26 % на 30 % през РПП.
(224)
Цените от трети държави обаче са средно с 34 % по-високи от цените на Китай и 28 % по-високи от цените на Виетнам.
Ж. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА СЪЮЗА
1. ПРЕДВАРИТЕЛНИ ЗАБЕЛЕЖКИ
(225)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията анализира всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на производството на Съюза.
(226)
Както беше обяснено по-горе, като се има предвид особеността на сектора и големия брой производители от Съюза, подали жалби, следваше да бъдат използвани разпоредбите относно изготвянето на представителни извадки. За целта на анализа на вредата, показателите за вреда бяха установени на следните две нива:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажби, пазарен дял, заетост, производителност, ръст, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на нивото на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от националните асоциации на производителите от Съюза и отделните дружества. На тези фактори беше направена кръстосана проверка, където беше възможно, с цялата информация, предоставена от съответните статистически служби;
-
анализът на микроикономическите елементи (стокови наличности, продажни цени, паричен поток, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали, инвестициии възнаграждения) беше извършен за отделните дружества, т.е. на нивото на онези производители от Съюза, които бяха включени в представителната извадка.
2. МАКРОИКОНОМИЧЕСКИ ПОКАЗАТЕЛИ
2.1. Продукция, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 9
Производствен капацитет и използване на капацитета
2006 г.
2007 г.
РПП
Производство (хил. чифта)
390 314
383 692
365 638
Индекс: 2006 г. = 100
100
98
94
Капацитет (хил. чифта)
551 844
571 663
564 091
Индекс: 2006 г. = 100
100
104
102
Използване на капацитета
71 %
68 %
66 %
Индекс: 2006 г. = 100
100
95
92
Източник: Данни, свързани с ЕС27: Продком, потвърдено от данни от отделните производители, както и от асоциациите на производителите. Забележка: както беше обяснено по-горе в съображение 23, разследването разкри, че продукцията на производителите от Съюза, включени в представителната извадка, е с между 18-21 % по-ниска през разглеждания период в сравнение с първоначално посоченото поради състоянието на един определен производител. Въз основа на информацията в досието нямаше данни, че заключението за този производител би било приложимо за целия сектор. При все това, беше разгледана възможността заключението за по-малкото по обем производство да е валидно за цялото производство на Съюза. С оглед да се провери въздействието на тази възможност, ако се приложи за цялото производство на Съюза, беше направена кръстосана проверка въз основа на допускането за намаление от 20 % на общото производство на Съюза през разглеждания период. Отбелязва се, че разликата между обема на производството на представителната извадка, определен в разследването, и обема, посочен първоначално, остана стабилна през разглеждания период само с минимални колебания. Поради това беше заключено, че цялостната тенденция във факторите на вредата, свързани с настоящото разследване (пазарен дял, производителност и др.) няма да бъдат засегнати.
(227)
Производството е спаднало с 6 % през разглеждания период, като до голяма степен отразява спада в потреблението на обувки от естествена кожа, отбелязано през същия период.
(228)
Някои заинтересовани страни, представляващи вносители и търговци на дребно, заявиха без да представят доказателства, че спадът в производството в Съюза ще следва да се разглежда по-скоро като положителен показател, вместо като знак, че производството на Съюза продължава да понася вреда през разглеждания период. Според тези страни спадът в производството е последица от процес на съзнателно рационализиране на производството на Съюза, чрез който сегментът на по-нискокачествени стоки беше изоставен в полза на сегмента за стоки със средно и високо качество, в които производството на Съюза винаги е било конкурентоспособно.
(229)
В тази връзка обаче следва да се подчертае, както вече беше определено и в първоначалното разследване, че много производители от Съюза изчезнаха, тъй като не бяха в състояние да се конкурират с дъмпинговите стоки - не непременно поради присъща или структурна липса на конкурентоспособност. Поради това твърдението, че спадът в производството на Съюза следва да се разглежда като положителен показател, се отхвърля.
(230)
Една заинтересована страна заяви, че фактът, че използването на капацитета на производството на Съюза се е запазило стабилно, показва, че не е нанесена вреда.
(231)
Както вече беше заключено в първоначалното разследване, действителният капацитет в този сектор до голяма степен зависи от броя на наличните работници, отколкото от техническия капацитет на машините в производствената линия. Поради това капацитетът най-добре се измерва като се оцени нивото на заетостта, както е представено подробно по-долу в раздел 2.3. Във всеки случай противно на твърдението, изказано от страните, разследването показа, че използването на капацитета, когато се оценява от гледна точка на техническия капацитет, е спаднало от 71 % на 66 % през разглеждания период и аргументът, че стабилният процент на използване не е знак за вреда, поради това не може да бъде приет.
2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 10
Обем на продажбите и пазарен дял
2006 г.
2007 г.
РПП
Продажби (в хил. чифта)
302 784
298 116
279 865
Индекс: 2006 г. = 100
100
98
92
Пазарен дял
41,8 %
43,2 %
41,5 %
Индекс: 2006 г. = 100
100
103
99
(232)
През разглеждания период продажбите на производството на Съюза намаляха в абсолютно изражение с 8 %. Обаче с оглед на факта, че през същия период има спад на потреблението със 7 %, производството на Съюза въпреки това успя да запази пазарния си дял стабилен. При сравняване на състоянието с първоначалното разследване, по време на което се наблюдаваше спад в продажбите от 33 %, също така става ясно, че свободният спад на продажбите и пазарния дял спря след налагането на мерките.
(233)
Една заинтересована страна заяви, че не съществува вреда, тъй като производството на Съюза е увеличило пазарния си дял през разглеждания период. Разследването обаче показа, че пазарният дял на производството на Съюза е претърпял много малко промени през разглеждания период. Освен това, както беше посочено по-горе в раздел Д.2, можеше да се очаква рационализирането на производството и промяната на бизнес модела да позволят на дружествата, които остават, да увеличат съществено присъствието си на пазара. Фактът, че продажбите на производителите от Съюза са останали непроменени показва, че предизвиканият от дъмпинговия внос натиск продължава да бъде повод за загриженост.
(234)
Някои заинтересовани страни заявиха, че фактът, че производството на Съюза не е увеличило пазарния си дял след въвеждането на митата показва, че производството на Съюза не е успяло да се възползва от митата и че внесените продукти във всеки случай не са заместими с произвежданите в Съюза продукти.
(235)
Отново следва да се подчертае, че пазарният дял е само един от разглежданите показатели и че, както е посочено подробно по-долу относно останалите фактори, разследването е показало, че съществува значителна конкуренция между произвежданите в Съюза продукти и продукта, внасян от засегнатите държави. Въпреки че е вярно, че производителите от Съюза не успяха значително да увеличат пазарния си дял, големият спад в продажбите, установен при първоначалното разследване, беше преустановен и мерките позволиха на производителите от Съюза да стабилизират продажбите и пазарния си дял. По-нататъшното увеличаване на пазарния дял изглежда е било спряно от ценовия натиск, предизвикан в съществена степен от дъмпинговия внос, както е посочено в съображения 261-262.
(236)
Други заинтересовани страни заявиха, че производството на Съюза е отбелязало голямо подобрение по отношение на износа и поради това вредата вече не е налична.
(237)
Както е посочено в таблицата по-долу, разследването обаче противоречи на това твърдение и разкри, че износът на производството на Съюза през разглеждания период е показал слабо намаляване вместо увеличение.
(238)
Във всеки случай, следва да се отбележи, че износът възлиза само на 25 % от продажбите на производителите от Съюза. Поради това резултатите в рамките на Съюза все още остават най-важният фактор за определянето на финансовото състояние на производителите от Съюза. Освен това разследването не показа, че увеличаването на износа би провокирало спад в продажбите в Съюза.
(239)
С оглед на горепосоченото, аргументът, че подобрението в износа би неутрализирало вредата, понесена от производството на Съюза, не може да бъде приет.
Таблица 11
Износ на продукнти на Съюза
2006 г.
2007 г.
РПП
Износ на продукти на Съюза (в хил. чифта)
91 395
89 845
89 739
Индекс: 2006 г. = 100
100
98
98
Източник: Евростат.
2.3. Заетост
Таблица 12
Заетост
2006 г.
2007 г.
РПП
Обща заетост (в хил.)
267
264
262
Индекс: 2006 г. = 100
100
99
98
(240)
Производителите от Съюза осигуряват заетост на около 260 000 души, пряко участващи в производството на разглеждания продукт през РПП.
(241)
Една заинтересована страна заяви, че фактът, че нивата на заетост в производството на Съюза са се запазили стабилни показва, че вече не се понася вреда.
(242)
В този контекст се напомня, че оценката на вредата следва да бъде основана на анализ на всички уместни показатели, а не само на един изолиран фактор. Освен това разследването потвърди, че заетостта в производството на Съюза е отбелязала лек спад (- 2,0 %). Фактът, че голяма част от производството на Съюза премина към система на клъстерно производство, вероятно е помогнал нивата на заетост да не се понижат повече и е позволил да се запази важно ноу-хау в производствените дружества.
(243)
Друга заинтересована страна посочи, че по-скоро липсата на налична работна сила в Съюза, а не конкуренцията на вноса от засегнатите държави, е един от основните източници на проблеми, пред които е изправено производството на Съюза.
(244)
Като се има предвид обаче, че не бяха представени доказателства в подкрепа на това твърдение и тъй като заключенията от разследването не показват, че наличието на работна сила е съществен проблем за производителите от Съюза, този аргумент не може да бъде приет.
2.4. Производителност
Таблица 13
Производителност
2006 г.
2007 г.
РПП
Производителност
1 461
1 453
1 391
Индекс: 2006 г. = 100
100
99
95
(245)
В настоящото преразглеждане средната производителност през разглеждания период беше оценена въз основа на общата заетост, включително цялата работна сила на всички производствени съоръжения в една клъстерна система. През периода производителността е намаляла в умерена степен. Както беше посочено в раздел Д.2, производителността е свързана с цялостната структура и вида на обувките, произвеждани в дружествата, и може да се различава много в отделните държави и в отделните дружества. Поради това този спад не може да се счита за значителен.
2.5. Ръст
(246)
Между 2006 г. и РПП пазарният дял на производството на Съюза се запази стабилен, но като се има предвид намаляването на потреблението, производителите от Съюза понесоха загуби в продажбите в абсолютно изражение.
2.6. Размер на дъмпинговия марж
(247)
Що се отнася до въздействието върху производството на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж с оглед обема и цените на вноса от засегнатите държави, това влияние не може да се счита за незначително.
2.7. Възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг или субсидиране
(248)
Антидъмпинговите мерки срещу вноса на някои обувки с горна част от естествена кожа с произход от КНР и Виетнам бяха наложени през октомври 2006 г. През този период беше установено само частично възстановяване на състоянието на производителите от Съюза, както подробно е посочено по-долу.
3. МИКРОИКОНОМИЧЕСКИ ПОКАЗАТЕЛИ
3.1. Складови наличности
Таблица 14
Складови наличности
2006 г.
2007 г.
РПП
(в хил чифта)
163
120
198
Индекс: 2006 г. = 100
100
73
121
Източник: проверени отговори на въпросници.
(249)
Складовите наличности са останали незначителни в размер на около 2 % от продукцията. Припомня се, че значението на този показател не следва да се надценява, тъй като производството на този вид продукт се осъществява по поръчка и складовите наличности в определен момент са резултат от продадени, но все още недоставени стоки.
3.2. Продажни цени
Таблица 15
Продажни цени
2006 г.
2007 г.
РПП
EUR/чифт
26,6
29,5
34,6
Индекс: 2006 г. = 100
100
111
130
Източник: проверени отговори на въпросници.
(250)
През периода продажните цени се увеличиха с 30 %. Това увеличение е в резултат на два основни фактора. От една страна, то е в резултат на промените в бизнес модела, както е посочено по-горе; от друга страна, то е в резултат на увеличаването на разходите, което се дължи основно на суровините.
3.3. Паричен поток, рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Таблица 16
Паричен поток - рентабилност - възвръщаемост на инвестициите
2006 г.
2007 г.
РПП
Паричен поток (в хил. EUR)
7 720
13 101
13 337
Индекс: 2006 г. = 100
100
170
173
% на печалбата от нетния оборот
1,3 %
3,4 %
3,0 %
Индекс: 2006 г. = 100
100
261
231
Възвръщаемост на инвестициите
9,5 %
22,8 %
20,5 %
Индекс: 2006 г. = 100
100
240
217
Източник: проверени отговори на въпросници.
(251)
Нивото на печалбите на производството на Съюза през разглеждания период се е подобрило от 1,3 % през 2006 г. на 3 % през РПП. Подобрението на печалбата е оказало влияние върху динамиката на паричния поток и възвращаемостта на инвестициите. Това обаче следва да бъде разглеждано в контекста на значително влошаване и ниски нива на инвестициите при първоначалното разследване.
(252)
Някои заинтересовани страни заявиха, че реализираната печалба на производството на Съюза се е подобрила значително и че тази печалба всъщност е значително по-висока от целевата печалба от 6 %, установена в първоначалното разследване. Поради това беше заявено, че вече не съществува вреда, независимо от състоянието на останалите показатели за вреда.
(253)
В този контекст следва да се отбележи, че макар да е вярно, че нивото на рентабилност се е увеличило, разследването разкри, че производството на Съюза не е успяло да достигне целевата печалба от 6 %, определена в първоначалното разследване. Можеше да се очаква по-ясно изразено увеличение в нивото на печалба, не на последно място, когато се вземат предвид усилията на голяма част от производството да премине към нови бизнес модели. Това показва, че производството все още е в нестабилно състояние от гледна точка на рентабилността. Поради това аргументът, че нивото на печалбите показва, че производството на Съюза вече не понася вреда, следва да бъде отхвърлен.
3.4. Способност за привличане на капитали
(254)
Разследването показа, че малките и средните предприятия, които на практика съставляват целия сектор, поради все още нестабилното си финансово положение не са в състояние да предоставят достатъчни банкови гаранции и поради това срещат трудности при привличането на нови капитали.
3.5. Инвестиции
Таблица 17
Инвестиции
2006 г.
2007 г.
РПП
(в хил. EUR)
9 019
13 777
20 979
Индекс: 2006 г. = 100
100
153
233
Източник: проверени отговори на въпросници.
(255)
Макар че през разглеждания период инвестициите наистина са се увеличили, в абсолютно изражение те представляват едва 6 % от оборота през РПП. Освен това увеличението е повлияно от направени по изключение инвестиции в сгради от един от производителите от Съюза, включен в представителната извадка. В противен случай нивото на инвестициите през референтния период щеше да бъде стабилно и на ниски нива. Както и преди, това следва да бъде разглеждано в контекста на значително влошаване и ниски нива на инвестициите при първоначалното разследване.
3.6. Възнаграждения
Таблица 18
Възнаграждения
2006 г.
2007 г.
РПП
Заплати и възнаграждения (в хил. EUR)
21 305
23 186
23 855
Индекс: 2006 г. = 100
100
109
112
Средни заплати и възнаграждения на човек (в EUR)
21 826
21 418
21 897
Индекс: 2006 г. = 100
100
98
100
Източник: проверени отговори на въпроси.
(256)
Средното възнаграждение се запази непроменено през разглеждания период, което показва, че действителните заплати се понижават и не следват нормалното си развитие. Това само показва допълнително нивото на натиск, което изпитват производителите от Съюза.
4. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(257)
Както стана ясно от горепосоченото, беше установено, че не всички посочени в основния регламент фактори имат пряко отношение към състоянието на производството на обувки в Съюза при определянето на вредата. По-специално, като се има предвид, че производството се извършва по поръчка, стокови наличности обикновено или няма или представляват изпълнени поръчки, които все още не са доставени/фактурирани и поради това беше установено, че нямат особено значение за анализа на вредата. По подобен начин, тъй като секторът остава трудоемък, производственият капацитет не е технически ограничен и зависи основно от броя на наетите от производителите работници.
(258)
Анализът на макропоказателите с по-пряка връзка със състоянието на производството на Съюза показва, че производството на Съюза, както и обемът на продажбите са намалели с приблизително един и същ процент през разглеждания период. Следователно продажбите, пазарният дял и заетостта на производителите от Съюза са останали стабилни. Производителността е намаляла, но само в умерена степен. Като цяло, макар да можеше да се очаква преминаването към нов бизнес модел да увеличи продажбите и продукцията на производителите от Съюза, които остават, също така е ясно, че резкият икономически спад, който понесе производството преди налагането на мерките, спря след тяхното налагане. Това позволи на голяма част от производството на Съюза също така да промени бизнес модела посредством рационализиране на производствените процеси чрез разработване на специализирани клъстери, преминаване към по-висок продуктов сегмент, както и преминаване от разпространение на едро към пряко снабдяване на търговци на дребно.
(259)
Анализ на съответните микропоказатели също подкрепя частичното възстановяване на производството на Съюза, като показва увеличение на продажните цени, паричните инвестиции и печалбата. Въпреки това производството все още не може да се възстанови до нормалното ниво на печалба и инвестиции и продължава да изпитва проблеми с привличането на капитали и в развитието на заплатите, което показва, че състоянието все още е нестабилно и че вредата не е напълно отстранена.
(260)
Като цяло разследването разкри, че производството на Съюза продължава да понася съществена вреда.
5. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ ЗАСЕГНАТИТЕ ДЪРЖАВИ И ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
5.1. Въздействие на дъмпинговите продукти от засегнатите държави
(261)
Въпреки че общият обем на вноса от засегнатите държави е намалял през разглеждания период, обемът през РПП все още далеч надвишава обема от първоначалното разследване. В случая с Китай нивата са почти два пъти по-високи от нивата през ПРП и макар обемът на вноса от Виетнам да е намалял през същия период, неговото присъствие на пазара все още е значително с пазарен дял от около 10 %.
(262)
Анализ на цените на вноса от засегнатите държави през разглеждания период показва, че цените на вноса от Китай са останали стабилни, докато цените на вноса от Виетнам са се понижили. В сравнение с цените от ПРП, китайските цени са се увеличили с около 20 %, но цените на вноса от Виетнам са близки до цените, установени в ПРП. Въпреки разликите в продуктовия асортимент и съображенията относно нивото на търговия е ясно, че средните цени на вноса от 8,6 EUR за КНР и 9,51 EUR от Виетнам продължават да предизвикват сериозна загриженост сред производителите от Съюза, чиито средни цени са доста над 30 EUR. Това става дори по-ясно, когато се разгледат нивата на подбиване на цените, които са се увеличили драстично в сравнение с ПРП. За Китай нивата на подбиване на цените са се увеличили от 13,5 % на 31,9 % през този период, а за Виетнам съответното увеличение е от 15,9 % на 38,9 %.
5.2. Заключение относно въздействието на дъмпинговите продукти от засегнатите държави
(263)
Въз основа на горепосоченото следва да се заключи, че вносът от засегнатите държави както по отношение на обема, така и на цената продължава да оказва негативно въздействие върху резултатите на производителите от Съюза.
5.3. Въздействие на други фактори
(264)
Комисията анализира задълбочено дали други известни фактори освен дъмпинговия внос биха могли да имат отношение към продължаването на вредата за производителите от Съюза, за да се увери, че възможната вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
5.3.1. Липса на конкуренция между обувките, произведени в Съюза, и обувките, внесени от засегнатите държави
(265)
Някои заинтересовани страни заявиха, че няма връзка между вноса от засегнатите държави и резултатите на производството на Съюза. По-специално беше изказано мнението, че не съществува заменяемост между продукта, произведен в Съюза, и разглеждания продукт. Според тези страни няма конкуренция между обувките от естествена кожа, произведени в Съюза, и внасяните от Китай и Виетнам обувки, тъй като първите обикновено се пласират в пазарните сегменти със средно до високо качество, докато вторите са предназначени предимно за сегментите със средно до ниско качество. Фактът, че производството на Съюза не е успяло да си възвърне пазарния дял след налагането на мерките, беше използвано като доказателство за това. Общото подобрение по отношение на другите показатели за вреда вместо това е последица от промяната на бизнес модела от страна на производството на Съюза, поради което намаляването на производството и преминаването към производство с по-висока добавена стойност смекчава вредата, която преди е понасяло част от производството на Съюза. Относно затрудненията, които е изпитала другата група производители от Съюза се твърдеше, че те са причинени по-скоро от неспособността за приспособяване отколкото от дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(266)
Разследването показа, че макар част от производството на Съюза да се премества и към сегмента на по-висококачествените стоки, то все още заема части от ниския сегмент и голяма част сегмента на стоки със средно качество. Ако бъде разгледан дъмпинговият внос, става ясно, че той обхваща не само сегмента на стоките с ниско качество, но и сегмента на стоките със средно качество, а в някои случаи дори сегмента на стоките с по-високо качество. С други думи, съществува значителна конкуренция между обувките от естествена кожа, произведени в Съюза, и обувките, внесени от засегнатите държави.
(267)
Бяха изказани и мнения, че няма конкуренция между производителите от Съюза и разглежданите износители, тъй като производителите от Съюза са се съсредоточили върху продукти за определена пазарна ниша и не предлагат пълната гама специализирани обувки като туристически обувки, обувки за боулинг и ортопедични обувки. В този контекст следва обаче да се отбележи, че тези специализирани обувки формират само малка част от разглеждания продукт и поради това въздействието не може да бъде значително. Във всеки случай, разследването показа, че противно на твърдението, тези специализирани обувки се произвеждат в Съюза, макар и в ограничени количества, и са в пряка конкуренция с вносните специализирани обувки. Освен това, както е посочено по-горе, в момента се наблюдава увеличаване на конкуренцията между много от тези специализирани обувки и класическата „кафява обувка“, традиционно произвеждана от производството на Съюза.
(268)
Що се отнася до сравнението между производството на Съюза и вноса от засегнатите държави по отношение на възрастта и пола, разследването показа, че в Съюза се произвеждат значителни количества мъжки, дамски и детски обувки. Фокусът е насочен върху дамските обувки, които представляват около 55 % от производството, докато мъжките и детските обувки съставляват съответно 35 % и 10 %. В разбивката по възраст и пол за обувки, внесени от засегнатите държави, цифрите се различават, като по-специално фокусът е насочен най-вече върху детските обувки - около 25 %. Въпреки тези различия, ясно е, че и трите категории обувки се продават на пазара на Съюза в значителни количества от производството на Съюза, както и от износители.
5.3.2. Липса на ефективност на производителите от Съюза, структурни недостатъци и въздействие на глобализацията.
(269)
Една страна, представляваща интересите на потребителите, заяви, че дъмпингът, за който се правят твърдения, не е оказал въздействие върху състоянието на производството на Съюза, и не нелоялната търговия, а по-скоро тенденцията към глобализация и преместването на производството в държави с по-ниски разходи е в основата на загубата на работни места и затварянето на фабрики в Съюза.
(270)
Няколко други заинтересовани страни също посочиха неспособността на производството на Съюза да се възползва от мерките и въздействието на промяната в бизнес модела сред производителите от Съюза като доказателство в подкрепа на твърдението, че няма връзка между вноса и резултатите на производството на Съюза.
(271)
Според тези твърдения производството на Съюза е структурно неспособно да се конкурира на пазара на масовото производство до голяма степен поради липса на необходимата работна сила и разходите за нея. Като последица значителна част от производството на Съюза премина към нов бизнес модел и инвестира в продуктово новаторство и подобряване на продуктите, за да измести фокуса от сегмента на продукти с ниско до средно качество към сегмента на продукти със средно до високо и луксозно качество. Дружествата, които са се насочили към продукти от определена пазарна ниша с по-висока добавена стойност, също показват добро ниво на производствени резултати. От друга страна, онези дружества, които не са успели да отговорят на глобализацията, продължават да показват слаби резултати. Според този аргумент състоянието на производителите от Съюза следователно следва да бъде разглеждано като последица от собствената им бизнес стратегия и не е свързано с вноса от засегнатите държави.
(272)
Както беше посочено по-горе в раздел Д.2 и Ж.4, разследването наистина разкри разнородна картина на състоянието на производството на Съюза. Части от производството произвеждат обувки без марка в сегмента на стоки с ниско до средно качество и продават чрез търговци на едро, вместо пряко на търговците на дребно. Това не означава обаче, че тези дружества са неефективни по своята същност. От разследването става ясно, че независимо от конкурентната си позиция, затрудненото положение, в което се намират, се дължи в съществена степен на дъмпинговия внос. Като последица те са в изключително затруднено финансово положение и състоянието им се е влошило рязко по време на разглеждания период. Много от тези дружества полагат усилия да се преориентират към сегмента на стоки със средно до високо качество и да променят дистрибуторските канали, но настоящият натиск, предизвикан от дъмпинговия внос, поставя изключителни затруднения пред този процес.
(273)
Въпреки подчертаното подобрение и приспособяване на бизнес модела, дружествата, които са преразгледали бизнес модела си, не достигат целевата печалба от 6 %, както е установено в първоначалното разследване. Това показва, че тази група също е засегната от цялостния натиск на спада, изпитван от всички сегменти вследствие на дъмпинговия внос. Поради това изглежда, че тази група е можела да се възстанови напълно, ако не е била поставена под натиска за понижение на цените, причинен от продължилия (и дори увеличен) внос на дъмпингови обувки от естествена кожа.
(274)
Фактът, че дори преминалите към нов бизнес модел дружества все още са засегнати от вредния дъмпинг, въпреки че са изключително ефективни по отношение на обединяването на ресурси и специализирането, подсказва, че липсата на ефективност и структурните проблеми в производството не нарушават връзката между дъмпинга и понесената вреда.
5.3.3. Въздействие на вноса от трети държави
(275)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че разрастващият се сектор на производството на обувки в трети държави е увеличил драстично износа за Съюза. В тази връзка беше заявено, че вносът от трети държави е оказал значително въздействие върху състоянието на производството на Съюза по време на разглеждания период и ще бъде също толкова важен при анализа на вероятното продължаване или повтаряне на вредата, ако мерките бъдат прекратени. Според тези страни прекратяването на мерките ще засегне баланса между вноса от засегнатите държави и вноса от други държави, тъй като двата източника могат да бъдат взаимно заменени. Поради това прекратяването на мерките няма да окаже влияние върху производството на Съюза.
(276)
В тази връзка разследването показа, че вносът от трети държави с ниски цени, като Индия и Индонезия, е голям и се увеличава. Секторът за производство на обувки до голяма степен е организиран в международни групи, които имат различни производствени бази в различни държави. Това позволява известна степен на гъвкавост за преместване на производството щом бъде създадена производствена база в други държави. Разследването показа, че установяването в нова държава би могло да се осъществи за период от една до две години.
(277)
По отношение на пазарния дял, изгубените от Китай и Виетнам дялове може да са били заети от други държави износителки - по-специално от Индия и Индонезия. Въздействието от техните цени обаче не е сравнимо с въздействието на цените на вноса от Китай и Виетнам. Макар да не се взема предвид разликата в продуктовия асортимент, разликата в цените е особено голяма в случая с Индия, където средната експортна цена е с 25,8 % по-висока от средната експортна цена на обувки, внесени от Виетнам, и с 40,3 % по-висока от средната експортна цена на обувки, внесени от Китай. Поради това въздействието им върху производството на Съюза е значително по-слабо изразено. Средната експортна цена на обувки, внасяни от Индонезия, е с 13,2 % по-висока от средната експортна цена на обувките, внасяни от Китай, и сравнима със средната експортна цена на обувките, внасяни от Виетнам. Въпреки това, обемът на вноса от Индонезия все още означава, че относителното му въздействие би следвало да е ограничено. С оглед на горепосоченото, сравнителният обем и по-високите цени на вноса от други азиатски държави не позволяват да се заключи, че тяхното въздействие би било достатъчно да наруши връзката между вредата, понесена от производството на Съюза, и големия обем на дъмпинговия внос от Китай и Виетнам.
5.3.4. Въздействие на промените в потреблението и предпочитанията на потребителите и въздействие на промените в структурата на сектора за търговия на дребно в Съюза
(278)
Беше заявено също, че слабите резултати на производството на Съюза не следва да се свързват с вноса от засегнатите държави, а по-скоро с намаляването на потреблението в Съюза. Твърди се, че това намаляване на потреблението е свързано с промените в модните тенденции, които са преминали от официални към по-всекидневни обувки. Вследствие на това потребителят е променил предпочитанията си в полза на сегмента с по-ниски цени, който обикновено е представляван от вноса от трети държави.
(279)
В тази връзка разследването показа, че се наблюдава намаляване на потреблението на разглеждания продукт. Ако обаче имаше пълна взаимозаменяемост между обувките от естествена кожа и обувките от други материали, това намаляване щеше да е много по-ясно изразено. Намаляването на потреблението и промените в предпочитанията на потребителите поради това изглежда сами по себе си не са фактор, който би нарушил причинно-следствената връзка.
(280)
Разследването показа също, че в търговията на дребно на обувки са се появили нови звена с намаляване на дела на традиционния магазин за обувки и увеличаване на дела на няколко нови вида търговски обекти, сред които универсални магазини, магазини за облекла, както и супер/хипермаркети, в които се осъществява значителна част от продажбите, вероятно над 40 %.
(281)
Също така беше заявено, че този висококонкурентен сценарий оказва натиск за намаляване на цените и че този ефект има по-голямо въздействие върху производството на Съюза, отколкото дъмпинговият внос. Въпреки че самият натиск от сектора на търговията на дребно не може да бъде изключен като фактор, който може да окаже въздействие върху производството на Съюза, следва също така да се има предвид, че тази структура зависи от намирането на доставчици, които могат да снабдяват на толкова ниски цени. Големият обем на дъмпинговите продукти със сигурност е основен фактор за развитието и поддържането на този ценови натиск. Освен това, фактът, че производителите от Съюза са успели да повишат цените, също би показало, че въздействието на промените в структурата на търговията на дребно не е от такъв характер, че да наруши връзката между вредата и дъмпинговия внос.
5.3.5. Въздействие на резултатите от износа на производителите от Съюза
(282)
Слабите резултати на износа на производството на Съюза, свързани с високата стойност на еврото спрямо щатския долар, също се изтъкват като причина за вредата, понесена от производството на Съюза, и поради това тази причина следва да се разграничи от въздействието на вноса от засегнатите държави.
(283)
Въпреки това, едно сравнение между общите цени на вътрешния пазар и целия износ по-скоро би показало, че експортните цени на производителите от Съюза са се повишили с около 12 % през разглеждания период и че тези цени по време на РПП са били с около 20 % по-високи от цените на вътрешния пазар. Обемът на износа се е запазил стабилен и е поел около 25 % от производството. Като се има предвид, че разследването показа, че износът на производителите от Съюза се е понижил съвсем слабо, не може да бъде потвърден аргументът, че резултатите от износа са причината за вредата за Съюза.
5.4. Заключение относно въздействието на други фактори
(284)
Както стана ясно от гореизложеното, няколко заинтересовани страни заявиха, че фактори, различни от дъмпинговия внос, са основната причина за вредата за производството на Съюза.
(285)
Съответните други фактори бяха установени и внимателно анализирани. Фактите в този случай обаче показват, че никой от другите известни фактори, разгледани поотделно или заедно, не биха нарушили причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от производителите от Съюза.
З. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ПРЕДВИЖДАНИТЕ ЕФЕКТИ НА ОБЕМИТЕ И ЦЕНИТЕ В СЛУЧАЙ НА ОТМЯНА НА МЕРКИТЕ ВЪРХУ СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА СЪЮЗА
(286)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент, вносът от разглежданите в момента държави беше оценен, за да се установи дали съществува вероятност за продължаване на вредата.
(287)
По отношение на вероятното въздействие върху производството на Съюза от изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в съответствие с елементите, обобщени по-горе относно вероятността за продължаване на дъмпинга.
1.1. КНР
(288)
Както беше заключено по-горе в съображения 261-262, вносът на голям обем на дъмпингови цени от КНР продължи през РПП.
(289)
Анализ на капацитета и развитието на вътрешния пазар в КНР разкри също, че този вече висок обем на износ би продължил, ако мерките бъдат прекратени. Дори в случай че, както се твърди, вносът намалее с до 30 % вследствие на спада на пазара, обемът все пак ще остане много голям.
(290)
Беше заключено също, че поради по-високото си ценово ниво в сравнение с китайския вътрешен пазар, както и пазари на трети държави, Съюза ще продължи да представлява привлекателен пазар за износа от Китай, ако се допусне мерките да бъдат отменени. Макар да не може да се изключи определено увеличаване на експортната цена, беше заключено, че този износ ще продължи да има дъмпингов характер.
(291)
Наблюдаваните значителни нива на дъмпинг и подбиване на цените сочат, че обемът на износа за Съюза, посочен по-горе, би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителите от Съюза.
(292)
Комбинираното въздействие на тези обеми и цени като такова може да доведе до влошаване на вече рисковото положение на производителите от Съюза.
1.2. Виетнам
(293)
В случая на Виетнам през РПП също беше установено продължаване на дъмпинга в големи обеми.
(294)
Също така беше заключено, че Съюза продължава да бъде най-важният пазар за виетнамските износители и че това вероятно ще продължи, в случай че мерките бъдат прекратени.
(295)
Като се има предвид наличието на значителен свободен капацитет и при отчитане на ценовите нива в Съюза в сравнение с тези на виетнамския вътрешния пазар, както и на други експортни пазари, се очаква вносът на дъмпингови продукти да се увеличи допълнително при прекратяване на мерките. Както в случая с Китай, дори ако вносът, както се твърди, намалее в резултат на икономическия спад, обемът на вноса все пак ще остане твърде значителен.
(296)
Както в случая с КНР, установеното значително ниво на дъмпинг и подбиване на цените показва, че посоченият по-горе обем на износа към Съюза ще бъде осъществен на дъмпингови цени, които ще бъдат значително по-ниски от цените и разходите на производителите от Съюза. По същия начин, комбинираното въздействие на тези обеми и цени като такова може да доведе до влошаване на вече рисковото положение на производителите от Съюза.
2. АРГУМЕНТИ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ СТРАНИТЕ
(297)
Няколко заинтересовани страни представиха мнения, че други фактори, различни от дъмпинговия внос от засегнатите държави, биха поставили под въпрос вероятното въздействие на дъмпинговия внос върху състоянието на производството на Съюза в бъдеще.
(298)
Представените фактори до голяма степен вече бяха разгледани в раздел Ж.5 относно вредата и поради това не е необходимо да бъдат повтаряни в настоящия раздел. Някои от аргументите обаче се свързват със събития след РПП и поради това са предмет на допълнителен анализ по отношение на вероятното им бъдещо въздействие.
2.1. Вероятно въздействие на спада на пазара
(299)
Няколко страни заявиха, че последиците от икономическия спад следва да бъдат разграничени от твърденията за последиците от вноса, тъй като това събитие следва да се счита за външно спрямо вероятността за продължаване/повторение на вредоносния дъмпинг. Според тези заинтересовани страни, производството на Съюза ще бъде особено засегнато от спада, тъй като потребителите при подобни обстоятелства обикновено преминават към продукт с по-ниско качество/цена вследствие на намаляването на покупателната способност.
(300)
Пазарният спад най-вероятно ще доведе до по-нататъшно намаляване на потреблението на разглеждания продукт. Въпреки че обувките от естествена кожа все още имат силна позиция на пазара, продажбите вероятно ще намалеят доста повече от 7 %, които бяха отбелязани в периода преди спада.
(301)
Икономическите ограничения вероятно ще повишат чувствителността на потребителите и търговците на дребно по отношение на цените и спадът на покупателната способност на потребителите може да доведе до ограничаване на цените на дребно. На свой ред това би могло да предизвика промяна в сегментите (потребителите да преминат от сегмента на стоки с високо/средно качество към сегмента на стоки със средно качество, както и от средно към ниско качество) и да прибягват по-често към поправки на закупените продукти. Конкуренцията между обувките от естествена кожа и други по-евтини продукти, изработени от текстилни и синтетични материали при подобни обстоятелства, най-вероятно ще се засили.
(302)
Накратко, не може да се изключи, че спадът на пазара ще допринесе за влошаване на състоянието на производството на Съюза, като се имат предвид свързаните с него последици за потреблението и цените. Същевременно обаче е възможно също икономическият спад да увеличи още повече въздействието на дъмпинговия внос. Причината за това е, че спадът вероятно ще окаже ценови натиск върху всички стопански субекти, включително износителите от засегнатите държави, които могат да намалят още повече вече дъмпинговите си цени. Още по-ниските цени ще окажат натиск и в средния и високия сегмент и ще се породи риск производителите от Съюза да преминат обратно към средния и ниския сегмент. Това от своя страна ще доведе до още по-интензивна продуктова конкуренция между производството на Съюза и дъмпинговия внос.
2.2. Вероятно въздействие на промените в моделите на потребление
(303)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че всяко бъдещо влошаване на резултатите на производството на Съюза, ако има такова, няма да бъде свързано с вноса от засегнатите държави, а по-скоро със спад на потреблението в Съюза. Твърди се, че този спад в потреблението ще бъде свързан не само с промените в модните тенденции за пренасочване от официални към по-всекидневни обувки, но и със спада на пазара. Това развитие ще повиши тенденцията потребителите да предпочетат сегмента на ниските цени, който обикновено е представен от вноса от трети държави.
(304)
Спад в цялостното потребление по всяка вероятност би имал силно отрицателно въздействие върху резултатите на производителите от Съюза. Може обаче също така да се очаква, че намаляването на покупателната способност на потребителите ще намали способността на пазара да реагира спрямо краткосрочни модни тенденции и ще доведе до възраждане на класическата „кафява обувка“, което всъщност е сегментът, в който производството на Съюза е най-силно. Следователно не може да се заключи, че спадът на потреблението ще засегне в по-голяма степен обувките, произведени в Съюза, отколкото вносните обувки. Като цяло, въпреки че производителите от Съюза най-вероятно ще бъдат засегнати от спад в потреблението, въздействието на големи обеми от дъмпинговия внос от засегнатите държави ще продължи да бъде съществена причина за вреда, ако се допусне прекратяване на мерките.
2.3. Вероятно въздействие на спад в резултатите от износа
(305)
Някои от заинтересованите страни заявиха също, че икономическият спад ще засегне особено тежко износа на производството на Съюза.
(306)
В този контекст може да се приеме, че финансовата криза, която ще се усети в целия свят, също ще окаже въздействие върху износа на Съюза. Въпреки че един спад в износа със сигурност би повлиял негативно на общото развитие на сектора, следва обаче да се има предвид, че три четвърти от дейността на производителите от Съюза е насочена към вътрешния пазар на Съюза. Като се има предвид това, не може да се заключи, че вероятното въздействие на спада в резултатите от износа само по себе си ще наруши причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и вредата, причинена на производителите от Съюза.
2.4. Вероятно въздействие на структурни проблеми и липсата на ефективност сред производителите от Съюза
(307)
Беше заявено също, че производителите от Съюза в миналото са срещали затруднения да се възползват от мерките поради факта, че източникът на понесените проблеми е свързан със структурни проблеми и неефективност на производството, а не с дъмпинговия внос от Китай и Виетнам, какъвто се твърди, че се извършва. Според тези твърдения, процесът на икономическия спад ще задълбочи структурните проблеми в сектора и ще отслаби връзката между понесената вреда и дъмпинга.
(308)
На първо място като най-важно следва да се припомни, че разследването показа, че независимо от тяхната конкурентна позиция, производителите от Съюза са понесли съществена вреда от дъмпинговия внос. Във всеки случай следва да се отбележи, както е посочено по-горе, че производството на Съюза, макар и все още в неустойчиво положение, показва най-малко частично възстановяване през разглеждания период и успява да поддържа стабилен пазарен дял. Освен това, голяма част от сектора успя да преразгледа бизнес модела си или се опитва чрез i) групиране на ресурсите в клъстери при максимално специализиране и даване на възможност на групите да се възползват от икономиите от мащаба, ii) преки продажби на търговците на дребно и iii) производство на обувки в средния до висок сегмента и във високия сегмент. Малко вероятно е, че производството щеше да успее да премине през този процес, ако мерките не бяха в сила, а по всяка вероятност дружествата, които в момента са в процес на промяна на бизнес модела, най-вероятно няма да успеят да го завършат.
(309)
Въпреки това може да се очаква също така, че спадът на пазара ще увеличи натиска и вероятно също така ще прекрати процеса за дружествата, които все още не са успели да се пренасочат чрез промяна в бизнес модела. Положението на тези дружества е застрашено от допълнително влошаване и много дружества в тази група може дори да прекратят дейността си при засилване на конкуренцията. Дружествата, които са възприели по-съвременни бизнес модели, вероятно няма да избегнат въздействието на спада на пазара, тъй като цените в сегмента на стоки с високо/средно качество, в който се специализират, вероятно също ще изпитат натиска на цялостния спад.
(310)
Независимо от това, по отношение на оценката за състоянието, наблюдавано през разглеждания период, би било трудно да се твърди, че сам по себе си икономическият спад ще наруши причинно-следствената връзка с дъмпинговия внос. Точно обратното, както е посочено по-горе в съображение 302 натискът за намаляване на цените, поддържан от евтиния дъмпинговия внос, най-вероятно ще причини също „ефекта на доминото“, като принуди дори по-голяма част от производството на Съюза да премине към същия сегмент като дъмпинговия внос, така че да се увеличи натискът на дъмпинговия внос върху производителите от Съюза. При подобни обстоятелства производителите от Съюза следователно биха били по-зависими от всякога от наличието на мерките в бъдеще.
2.5. Вероятно въздействие на вноса от трети държави
(311)
Беше разгледано също дали вносът от трети държави би оказал въздействие върху състоянието на производството на Съюза, в случай че се допусне прекратяване на мерките. В този контекст беше изказано мнението, че износът от трети държави към Съюза непрекъснато се увеличава и че при нарастващите разходи в Китай и Виетнам в съчетание с икономическия спад това ще бъде основната причина за загриженост от страна на Съюза в бъдеще.
(312)
Като се има предвид ценовата разлика между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вноса от трети държави обаче, се очаква по-скоро износът от Китай и Виетнам да придобие ценово предимство пред вноса от трети държави. Това от своя страна би довело до относително намаляване на този внос в бъдеще. Както беше посочено по-горе в раздели В.3 и В.4, няма признаци, че китайските или виетнамските износители биха се оттеглили от пазара на Съюза. Напротив, големият наличен капацитет показва, че те имат стимул да останат на пазара колкото е възможно най-дълго.
(313)
С оглед на горепосоченото, вносът от трети държави най-вероятно ще окаже по-слабо въздействие върху състоянието на производството на Съюза, ако мерките бъдат прекратени.
2.6. Вероятно влияние на колебанията в обменните курсове
(314)
Беше заявено също, че вредата за производителите от Съюза вероятно ще намалее в резултат на поскъпването на щатския долар спрямо еврото. Колебанията във валутните курсове биха довели до повишаване на цените на предлагания в евро дъмпингов внос и ще стопи разликата в цената между дъмпинговия внос и цените на производителите от Съюза.
(315)
В този контекст следва да се отбележи, че разследването следва да установи дали дъмпинговият внос (по отношение на цени и обем) е причинил (или има вероятност да причини) съществена вреда на производството на Съюза или дали такава съществена вреда (или вероятността да бъде причинена) се дължи на други фактори. В тази връзка, в член 3, параграф 6 от основния регламент се посочва, че е необходимо да се докаже, че нивото на цените на дъмпинговия внос причинява (или има вероятност да причини) вреда. Поради това в него просто се посочва разлика в нивата на цените и следователно няма изискване да се анализират факторите, които влияят на нивата на тези цени.
(316)
Вероятното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на производството на Съюза се разглежда основно чрез установяване на подбиването на цените, понижаването на цените и потискането на цените. За тази цел се прави сравнение между дъмпинговите експортни цени и продажните цени на производството на Съюза, като в някои случаи може да се наложи експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, да бъдат преобразувани в друга валута с цел получаване на съпоставима основа. Вследствие на това използването на обменни курсове в този контекст гарантира единствено че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. От което става видно, че обменният курс не може по принцип да представлява друг фактор за вреда.
(317)
Горепосоченото се потвърждава и от текста на член 3, параграф 7 от основния регламент, който се отнася до известни фактори, различни от дъмпинговия внос. В списъка с другите известни фактори в този член не се посочва фактор, който влияе върху нивото на цените на дъмпинговия внос.
(318)
Но дори този фактор да бъде взет под внимание, като се има предвид вероятният натиск върху потребителските цени в контекста на пазарен спад, е малко вероятно вносителите, които купуват от засегнатите държави, да могат да повишат цените за продажба на дребно в резултат на поскъпването на щатския долар. Освен това обменните курсове като такива се прогнозират много трудно и след РПП се наблюдава обезценяване на щатския долар спрямо еврото, което прави невъзможно заключението, че колебанията във валутните курсове ще повишат цените на дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(319)
С оглед на горепосоченото не може да се направи заключение, че развитието на обменния курс може да бъде друг вредоносен фактор.
3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОТО ВЛИЯНИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
(320)
Както е видно от горепосоченото, макар да не може да се изключи, че други фактори, включително икономическият спад, ще окажат въздействие върху финансовото състояние на производителите от Съюза, разследването не установи, че сами по себе си те биха прекъснали връзката между дъмпинговия внос и продължаването на вредата, която би понесло производството на Съюза.
И. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ПРОДЪЛЖАВАНЕТО НА ВРЕДАТА
(321)
Както бе установено по-горе в раздел Ж.4, разследването показа, че вредоносното състояние за производството на Съюза е продължило през РПП. Продължаването на вредата съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент е само по себе си силен показател, че е вероятно вредата да продължи също така в бъдеще, което показва, че действието на мерките следва да бъде запазено.
(322)
Отнасящите се до вноса констатации показват, че вносът на големи обеми на дъмпингови цени вероятно ще продължи и че ценовият натиск (не на последно място в контекста на икономически спад) вероятно ще засили конкуренцията между дъмпинговия внос и обувките от естествена кожа, произведени в Съюза. Разследването показа също, че няма други известни фактори, които биха нарушили силната връзка между дъмпинговия внос и вредата, която биха понесли производителите от Съюза.
(323)
Цялостен анализ на заключенията в хода на разследването показва, че последствието от вдигането на мерките вероятно би било големи и вероятно по-високи обеми на внос от Китай и Виетнам на цени, които още повече ще подбият цените на производството на Съюза. Спадът на пазара най-вероятно ще изостри допълнително това развитие. Поради това дъмпинговият внос най-вероятно ще окаже значително негативно въздействие върху производството на Съюза. При подобни обстоятелства производството на Съюза или ще следва да следва намалението на цените, за да запази пазарния дял, или да запази продажните цени на сегашните нива и да загуби клиенти и в крайна сметка продажби. В първия случай производството на Съюза ще следва да работи на загуба, а във втория случай загубата на продажби в крайна сметка ще доведе до увеличение на разходите, което ще бъде последвано от загуби.
(324)
Освен това производството на Съюза понася последиците от дъмпинговия внос в продължение на много години и понастоящем се намира в рискова икономическа ситуация. При все това беше установено също, че голяма част от производителите от Съюза са успели да преразгледат своите бизнес модели, като са се насочили към стоки с по-висока добавена стойност, към сегмента на стоки със средно до високо качество и по-рационализирани дистрибуторски канали. Тази група също така постепенно поема дейността на част от производството, което все още не е в състояние да се приспособи и да приложи нови бизнес модели и ще е необходим допълнителен период за приспособяване за завършване на тази промяна в цялото производство.
(325)
Ако мерките бъдат прекратени на този важен етап, състоянието на производителите от Съюза ще се влоши и процесът на преминаване към нов бизнес модел вероятно ще спре, а самото съществуване на значителна част от производството ще бъде застрашено.
(326)
Следователно разследването показа, че поради вноса от Китай и Виетнам е налице ясна вероятност от продължаване на вредата за производството на Съюза в краткосрочен/средносрочен план, докато процесът на приспособяване не приключи.
Й. КОМЕНТАРИ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ СЛЕД ОПОВЕСТЯВАНЕТО
(327)
След оповестяването на констатациите бяха получени някои коментари. Нито един от тях обаче не беше от естество да промени заключенията. Основните изтъкнати доводи бяха следните:
1. ПОЛУЧЕНИ КОМЕНТАРИ ОТНОСНО ПРОТОКОЛНИ ВЪПРОСИ, ПРОЦЕДУРНИ ВЪПРОСИ И ВЪПРОСИ, СВЪРЗАНИ С ПРАВОТО НА ЗАЩИТА
1.1 Поверителност на имената на жалбоподателя
(328)
Няколко заинтересовани страни отново изразиха загриженост във връзка с поверителното разглеждане, на което е подложена жалбата, като изтъкнаха, че в досието не е отбелязано нищо в подкрепа на твърдението, че жалбоподателят би бил негативно засегнат, ако се разкрие самоличността му. Една от заинтересованите страни допълни, че съгласно практиката на СТО, за да не бъдат оповестени документите, е необходимо да се докаже наличието на надлежно основание за това по отношение на всички документи, независимо дали се считат за поверителни поради естеството си. Според посочената страна в настоящия случай не е доказано наличието на подобно надлежно основание.
(329)
Същата страна изтъкна освен това, че ако въпреки това бъде уважено искането за поверителност, това на свой ред би следвало да означава, че могат да бъдат оповестени най-малко пълните данни относно единичната цена и показателите за рентабилност за представителната извадка.
(330)
Както бе отбелязано в съображения 40-42 поверителността по отношение на самоличността на жалбоподателя и избраните за целите на извадката производители беше основано на надлежно обоснованото искане по реда на член 19 от основния регламент. Следователно не е вярно, че жалбоподателят не е доказал наличието на необходимо основание. По отношение на довода, че следва да се оповестят пълните данни относно единичната цена и показателите за рентабилност, се поддържа становището, че разглеждано в контекста на публично достъпната информация това обстоятелство би могло косвено да разкрие самоличността на жалбоподателя. Освен това подобно оповестяване в рамките на групата на дружествата в извадката би накърнило търговските интереси на другите дружества в извадката, които също са конкуренти на пазара.
(331)
Предвид гореизложеното, получените коментари не са от естество да променят заключението самоличността на производителите от Съюза, които поддържат искането, да бъде разглеждана като поверителна.
1.2 Определение на производство и състояние на Съюза
(332)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че Комисията е приложила неправилно определението на производство на Съюза и продукция на Съюза.
(333)
Две от страните твърдяха, че оценката на вредата следва да се основава на информацията относно жалбоподателя и на поддържащите жалбата, а не въз основа на цялостната продукция на Съюза. Според тези страни това означава, че използваните макропоказатели не са представителни.
(334)
Освен това беше изразено становището, че Комисията е пропуснала да изключи от извадката предприятие, което е преустановило производствената дейност в Съюза през РПП. Някои от страните поддържаха становището, че включването на това предприятие е опорочило микропоказателите и анализа на подбиването на цените и на продажбите на занижени цени. Обратно на това, друга заинтересована страна, която не направи възражение срещу включването на посочената страна в извадката, изрази становището, че при анализа на вредата следва да се вземат предвид всички данни за това предприятие, а не само данните относно неговата дейност в Съюза.
(335)
Същите заинтересовани страни твърдяха, че Комисията не е изключила от определението за производство на Съюза предприятия, които са внасяли от трети държави до 25 % от общата продукция. Според посочените заинтересовани страни това представлява промяна в методиката, ако се направи сравнение със съображение 231 от регламента за налагане на временни мерки при първоначалното разследване, в което се изтъква, че са били изключени всички предприятия, прехвърлили производство в трети държави. Освен това се твърдеше, че по принцип съгласно практиката на Комисията по отношение на прилагането на член 4, параграф 1 от основния регламент е необходимо да бъдат изключени предприятия, които внасят около 25 % от общата продукция. В този контекст една от страните изтъкна също, че Комисията неправилно е заключила, че нито един от членовете на CEC не е прехвърлял производствена дейност в трети държави, независимо че в хода на разследването е представено изявление, от което е видно обратното.
(336)
Няколко заинтересовани страни са посочили също, че общият документ за оповестяване е противоречив, тъй като в съображение 3 се посочва, че жалбата се поддържа от 35 %, докато в съображение 193 са посочени 25 %.
(337)
Както е видно от съображения 193-200 по-горе производството на Съюза бе определено по реда на член 4, параграф 1 от основния регламент. Оценката на положението на цялостното производство на Съюза е в съответствие с основния регламент. Поради това доводът, че оценката на вредата се основава на неправилното определяне на производството на Съюза, следва да бъде отхвърлен.
(338)
По отношение неизключването на едно от предприятията от извадката се припомня, че в съображения 23 и 196 са изложени мотиви, поради които предприятието е оставено в извадката. Освен това тя заключи, че евентуалното изключване няма да има никакво отражение в рамките на извадката нито върху състоянието, нито върху вредата, в това число подбиването на цените. Това се дължи на твърде малката тежест, която има предприятието в извадката. Поради това обстоятелството дали предприятието е официално изключено или не няма практически последици върху резултата от анализа.
(339)
Както бе изложено в съображение 195, производството на Съюза бе определено само въз основа на дружества, които попадат в обхвата на определението в член 4 (включително член 4, параграф 1). Въз основа на наличната информация, не са взети предвид правни субекти, които са прехвърлили производството си в трети държави и които е следвало да бъдат изключени от определението за производител от Съюза по член 4, параграф 1. В този контекст се припомня, че ограничени количества внос сами по себе си не са еквивалентни на прехвърляне на производството в трета държава. Въпреки че малък брой от поддържащите жалбата производители са внасяли, обемът на вноса е бил твърде ограничен и във всеки случай е бил най-много 25 % от общото производство на съответното дружество. С оглед на изложеното по-горе твърдението, че Комисията се е отклонила от практиката в първоначалния случай или от разпоредбите на основния регламент, е неправилно.
(340)
По отношение на твърдението за противоречие в посочената в съображения 3 и 193 поддръжка на жалбите следва да се отбележи, че в съображение 193 само се посочва, че поддръжката е над законодателно установения минимум от 25 % и поради това не е показател за това с колко точно действителната поддръжка е над този праг.
1.3 Период за оценка на вредата
(341)
Няколко заинтересовани страни твърдяха, че е налице непоследователен в периода за оценка на вредата. По специално бе изразено становището, че използването на разглеждания период по отношение на някои показатели, докато по отношение на други показатели за вредата се прави позоваване на ПРП и на 2005 г., би довело до противоречив резултат. Други заинтересовани страни твърдяха, че Комисията се е основала на данни за 2005 г. и за ПРП, без да ги е оповестила.
(342)
Анализът за оценка на вредата се основаваше на направените през разглеждания период констатации, т.е. от 2006 г. до РПП включително. Позовавания на ПРП и на 2005 г. са направени само с цел да се допълни анализът, но те не са оказали решаващо влияние върху заключенията. Предвид гореизложеното следва да бъде отхвърлено твърдението, че периодът за оценка на вредата е довел до противоречия в анализа.
1.4 Представителност на извадката на производители от Съюза
(343)
Няколко страни поддържаха твърдението, че извадката на производители от Съюза не е били представителна по отношение на видовете на продукта, размерa и географското разпределение.
(344)
В този контекст те твърдяха, че Комисията не е предоставила достатъчно разяснения относно географското разпределение на извадката и че при всички положения тя не е представителна, тъй като обувки се произвеждат в поне 7 държави-членки, само четири от които са били включени в извадката. Освен това те заявиха, че конкретно една държава-членка е била представена в по-висока от необходимата степен. Също така една заинтересована страна поиска Комисията да предостави информация относно дела на споразуменията за работа на ишлеме при производството на Съюза.
(345)
Също така една страна заяви, че дамските обувки са били представени в извадката в по-висока от необходимата степен, а друга страна припомни, че рентабилността съгласно извадката не е била представителна в сравнение с цифрата, получена въз основа на данните от жалбата.
(346)
В съображение 28 са предоставени подробности относно географското разпределение на извадката и нейната представителност в сравнение с цялостното разпределение в Съюза. В този контекст се припомня, че извадката до голяма степен отразява географското разпределение на цялата генерална съвкупност и че не е необходимо напълно идентично географско разпределение. В допълнение при разследването бе разкрито, че около 60 % от производството в извадката е извършвано чрез т. нар. споразумения за „възлагане на подизпълнители“ или за „работа на ишлеме“.
(347)
Освен това, тъй като такова „възлагане на подизпълнители“ или „работа на ишлеме“ има и между дружества в различни държави-членки, бе положено старание да се гарантира, че производството е отнесено към държавата-членка на дружеството, поръчало услугата.
(348)
Предвид посоченото по-горе известно различие по отношение на теглото на една държава-членка няма да доведе до непредставителност на извадката. Също така предвид споразуменията за възлагане на подизпълнители и факта, че две трети от производството са съсредоточени в три държави-членки, не може да се изисква да бъдат включени представители от седем държави производители.
(349)
Припомня се, че в съображение 29 бе установено, че производителите от Съюза в извадката включваха извадка на продуктовите гами, отразяваща до голяма степен тези на цялата генерална съвкупност. Същото се отнася и за разделението по пол и въпреки че има различия във всички категории, мъжките, дамските и детските обувки се продават в значителни количества от включените в представителната извадка дружества, както и от цялата генерална съвкупност. Относно равнището на печалба, наличието на различия между извадката и искането не води до непредставителност на извадката. При всички случаи следва да се отбележи, че рентабилността на извадката е в същите граници като тази, получена въз основа на анализа на цялата информация в жалбата.
1.5 Ниво на митото при първоначалното разследване
(350)
Някои страни изказаха твърдения, че Китай е бил дискриминиран по отношение на Виетнам още от първоначалния случай, тъй като върху вноса от Китай е било наложено по-високо мито, въпреки че дъмпинговият марж, установен за Китай, е бил по-нисък от този за Виетнам. Също така бе заявено, че Китай е бил дискриминиран чрез метода, използван за коригиране на маржа на вредата при първоначалното разследване.
(351)
Първо, по закон в Съюза митата се установяват съгласно правилото за по-ниското мито, което означава, че митото може да се определи въз основа на маржа на вредата, вместо на дъмпинговия марж. Второ, в първоначалния случай бе преценено, че за да бъде наложена възможно най-леката мярка за неутрализиране на вредоносния дъмпинг, е необходимо да бъдат взети предвид невредоносните обеми и стойности, изчислени с цел установяване на възможно най-леката мярка за неутрализиране на вредата, причинена от Китай и Виетнам, чието изражение са наложените мита. В този контекст се припомня, че целта на дадено преразглеждане с оглед изтичане на срока е да се оцени дали наличните факти биха оправдали запазването на мерките в настоящата им форма за допълнителен период от време. Предвид факта, че настоящото преразглеждане няма за цел промяна на нивото на мерките, аргументите в тази насока не могат да бъдат взети под внимание.
2. ПОЛУЧЕНИ КОМЕНТАРИ, СВЪРЗАНИ С АНАЛИЗА НА ВРЕДАТА
2.1 Кумулация на вноса от Китай и Виетнам
(352)
Една заинтересована страна заяви, че условията за кумулация не са били изпълнени, тъй като тенденцията при Виетнам е била много по-различна от тази при Китай. Също така бе заявено, че вече не може да се счита, че вносът от Виетнам причинява вреда, тъй като обемът в РПП е под този на невредоносния обем, установен при първоначалното разследване.
(353)
Припомня се, че в съображение 216 по-горе, както и по-нататък, е представен подробен анализ, който показва, че условията за кумулация са били изпълнени. Предвид този факт аргументът за невредоносния обем не е приложим.
2.2 Ефект от прехвърляне на производството
(354)
Една заинтересована страна посочи, че според документа за оповестяване производството на Съюза продължава да прехвърля производството си извън нея. Според тези страни това показва, че настоящите мита не са били в състояние да спрат процеса на прехвърляне на производството.
(355)
В този контекст се припомня, че целта на митата е не да се спре или насърчи процесът на прехвърляне на производството, а да се коригира нарушаването на търговията, причинено от дъмпингов внос. Също така се отбелязва, че няколко дружества са прехвърлили своето производство в други държави-членки или в трети държави, за които не се прилагат мерките. Предвид посоченото по-горе този аргумент не може да бъде взет под внимание.
2.3 Въздействие на макроикономическите показатели
(356)
Според една заинтересована страна отговорите от националните асоциации не са били достатъчни като източник на показатели за вредата, тъй като е било възможно от някои техни отговори да бъде извлечена информация само за някои от показателите за вредата. Също така бе оспорен фактът, че са получени само девет отговора.
(357)
Няколко страни оспориха макроикономическите показатели поради факта, че те се основават на производството на Съюза като цяло, вместо на информацията, получена от жалбоподателите и поддръжниците им. Основанието за определяне на макроикономическите показатели вече бе обяснено в съображение 337 по-горе, поради което не се налага допълнителна оценка. Една заинтересована страна посочи, че така или иначе макроикономическите показатели не са надеждни. Като пример за това защо цифрите следва да се считат за нереалистични бе посочен фактът, че от първоначалното разследване до този момент бе наблюдаван прираст на заетостта от 359 %. В подкрепа на това твърдение бе забележката, според която в няколко случая макроикономическите показатели се различаваха от тези в извадката.
(358)
Няколко заинтересовани страни посочиха несъответствие при оповестените тенденции в потреблението, като в една част от документа се отбелязва спад от 7 %, а в друга - 14 %. Също така беше счетено, че данните за производствения капацитет и за заетостта не си несъответстват, тъй като въпреки че според документа за оповестяване са взаимосвързани, те сочат различни тенденции.
(359)
По отношение на източниците и както бе обяснено по-горе в съображения 225-226, Комисията поиска и получи от националните асоциации информацията, с която те реалистично разполагаха. Фактът, че тя не обхваща всички показатели за вредата, в никакъв случай не представлява аномалия, а по-скоро отражение на това, че тези органи просто нямат достъп до данни, свързани с някои специфични показатели. Поради това разследващият орган получава такива данни от представителна извадка от дружества. Деветте отговора, получени от националните асоциации, съответстват на подчертано преобладаваща част от производството (над 80 % от общото производство на Съюза) и бяха допълнени с налична статистическа информация и други данни, предоставени от заинтересованите страни.
(360)
По отношение на равнището на заетост се припомня, че при първоначалното разследване цифрата 57 000 работници бе посочена въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателите. Настоящата цифра от 262 000 заети лица е макроикономически показател и се отнася за производството на Съюза, така както е определено по-горе. По отношение на разликите между показателите за извадката и за цялото производство на Съюза се припомня, че не е необходимо тези показатели да са напълно еднакви, за да бъдат представителни. Фактът, че те следват едни и същи тенденции, е още едно доказателство за тяхната представителност. По отношение на твърдението за несъответствие на данните за потреблението, намалението от 7 % се отнасяше за периода от 2006 г. до РПП, а това от 14 % - за периода от 2005 г. до РПП.
(361)
Предвид посоченото по-горе коментарите относно състава и анализа на макроикономическите показатели следва да бъдат отхвърлени.
2.4 Въздействие на микроикономическите показатели
(362)
Една заинтересована страна посочи, че печалбата от 3 %, постигната от производството на Съюза, следва да се смята за добър резултат, особено като се има предвид свиването на пазара. Също така бе посочено, че фактът, че през посочения период производството на Съюза е било в състояние да повиши цените с 30 %, не е в подкрепа на твърдението, че производството на Съюза е подложено на ценови натиск от страна на вноса от Китай и Виетнам.
(363)
Както бе установено при първоначалното разследване, при липса на вредоносен внос очакваното равнище на печалба е 6 %, доста над равнището от 3 %, постигнато от производството на Съюза, което освен това не е достатъчно високо, за да се гарантира жизнеспособността в средносрочен план и да се финансира текущият процес на преструктуриране. Това също следва да се сравни с много доброто равнище на печалба на вносителите. По отношение на продажните цени на производството на Съюза, тяхното увеличаване не възпрепятства пряката конкуренция между продуктите и следователно са били засегнати подбиването на цените и продажбата на занижени цени. Ниският марж на печалбата е доказателство за ценовия натиск, като производството на Съюза не може да приложи по-голяма надценка.
(364)
Предвид посоченото по-горе коментарите относно анализа на микроикономическите показатели следва да бъдат отхвърлени.
2.5 Анализ на подбиването на цените
(365)
Няколко заинтересовани страни повдигнаха въпроси относно анализа на подбиването на цените, извършен от Комисията. В този контекст те изказаха мнение, че Комисията изкуствено е завишила степента на съответствие на продуктовите контролни номера - ПКН, като е прекласифицирала някои обувки от продуктова група Д в група А.
(366)
Според няколко заинтересовани страни Комисията не е оповестила защо степента на корекция за изследователските и развойните дейности, определена при първоначалното разследване, сега е била занижена. Също така имаше мнения, че Комисията не бе оповестила до каква степен бяха направени корекции за продажби на несвързани търговски дружества.
(367)
Твърдението, че чрез прекласифициране на ПКН е постигнато изкуствено съответствие, не е вярно. Както е посочено в съображение 57 и по-нататък, прекласифициране не е извършвано, въпреки че когато е било уместно - в случаите, в които страните са били декларирали обувките в грешна категория, се е налагало извършване на корекция.
(368)
По отношение на твърдението, че промяната в корекцията на изследователските и развойните дейности не е била обоснована, следва да се отбележи, че за определянето ѝ са използвани същите методи, приложени при първоначалното разследване, т.е. въз основа на проверена информация, предоставена от съдействащите страни, която се отнася за РПП. Цената на база CIF на износителите е определена въз основа на данните, предоставени от самите дружества и коригирани при необходимост.
(369)
Предвид посоченото по-горе твърденията, че анализът на подбиването на цените е непълен, следва да бъдат отхвърлени.
2.6 Заключение относно продължаване на вредата
(370)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че всички общи показатели за вредата са положителни и че Комисията е направила своите заключения за продължаване на вредата единствено въз основа на рентабилността. Освен това, предвид факта, че рентабилността в РПП е била най-висока от 2001 г. насам, би следвало този показател също да се интерпретира като доказателство за това, че производството на Съюза вече не търпи вреда. В допълнение, в подкрепа на своите твърдения, че на производството на Съюза не се нанасят вреди, няколко заинтересовани страни посочиха поименно и дадоха конкретни примери за дружества, чиято дейност се развива успешно.
(371)
Според друга заинтересована страна при оценката на производството и продажбите, както и на цялостната картина на вредата, Комисията не е взела предвид въздействието на промяната на бизнес модела. Също така бе заявено, че не е бил взет под внимание ефектът от прехвърлянето на производство, като според тази страна ако дейността в тази насока е била взета предвид, средната печалба на извадката е щяла да бъде много по-висока.
(372)
В този контекст се подчертава, че анализът на показателите за вредата е с глобален характер и не е необходимо всички показатели да показват влошаване, за да бъде установено наличие на вреда. Следва също така да се отчете фактът, че през разглеждания период са били в сила определени мерки и следователно е логично да се очаква известно коригиране на вредата. Въпреки това, както вече бе посочено в съображение 257 и по-нататък, показателите за потреблението, производството, продажбите и използвания капацитет през този период са се влошили, продължава да се наблюдава в голяма степен подбиване на цените и продажба на занижени цени, а рентабилността остава на много ниско равнище, значително под обичайната печалба, която може да се очаква при липса на вредоносен дъмпинг. Като цяло картината показва частично отстраняване на вредата от мерките, но в никакъв случай нейното изчезване.
(373)
При отрасъл с над 18 000 дружества е естествено да има различия в резултатите на отделните дружества, но това не означава липса на вреда за производството като цяло. Припомня се, че анализът на макроикономическите показатели за цялото производство и на микроикономическите показатели за представителна извадка на производители (и двете съгласно чл. 4, параграф 1 от основния регламент) показа, че вредата продължава.
(374)
Относно въздействието на промяната на бизнес модела, изчислената средна печалба се отнася за включените в извадката производители от Съюза. Всички промени (т.е. бизнес модел, равнище на търговия) бяха включени в анализа. Съгласно законовите изисквания дейността на даден стопанки субект като вносител не може да бъде приписана към неговата функция на производител.
(375)
Предвид посоченото по-горе заключенията относно вредата, определени в съображения 257-260, остават непроменени.
3. ПОЛУЧЕНИ КОМЕНТАРИ, ОТНАСЯЩИ СЕ ДО ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНАТА ВРЪЗКА МЕЖДУ ПОНЕСЕНАТА ОТ ПРОИЗВОДСТВОТО НА СЪЮЗА ВРЕДА И ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС
(376)
Няколко заинтересовани страни счетоха, че Комисията е пропуснала да разгледа цялостното въздействие на други причини върху финансовата жизнеспособност на производителите от Съюза. В общи линии те твърдяха, че Комисията е възприела изолационистки подход към въздействието на други причини. В този контекст те изтъкнаха, че фактът, че всеки въпрос е бил оценен поотделно, означава, че на дъмпинговия внос са били приписани всички видове въздействия, без оцененото в момента на анализа.
(377)
Няколко заинтересовани страни счетоха, че Комисията е недооценила въздействието на вноса от трети държави. Според тези страни средната претеглена цена на вноса от трети държави е била само с 0,39 € по-висока от тази на КНР и Виетнам и поради това би следвало да е оказала значително въздействие върху производството на Съюза. Те посочиха също така, че ако сравнението се основаваше върху стойностите на разтоварените стоки, а не върху CIF стойностите, цените на вноса, по-специално от Индия и Индонезия, щяха да бъдат по-ниски от тези на засегнатите държави.
(378)
Няколко страни твърдяха, че Комисията е пропуснала да обоснове извода, че е била налице конкуренция между разглеждания продукт и сходния продукт произвеждан в Съюза. Те твърдяха също така, че този извод е противоречив, тъй като на няколко места в документа, съдържащ заключенията, е описано по какъв начин производството на Съюза е съсредоточено в средния и горния пазарен сегмент. Направен бе изводът, че тази констатация трудно може да се съвмести със заключението, че производството на Съюза е в конкуренция с китайските и виетнамските продукти, които са в долния пазарен сегмент. Една заинтересована страна беше на мнение, че Комисията не е дала определение на това, кои продукти следва да се считат за продукти от горния, средния и долния пазарен сегмент, и твърдеше, че няма представени доказателства за това, че производството на Съюза действително се движи към горния пазарен сегмент.
(379)
Една заинтересована страна считаше, че Комисията не е взела под внимание отражението на промяната в потреблението и на кризата върху производството на Съюза. По-специално, тя считаше, че Комисията погрешно е направила извода, че цените на вноса ще спаднат вследствие на кризата, докато действителното развитие през шестте месеца след РПП показва спад при количествата и увеличение при цените.
(380)
Една заинтересована страна считаше, че Комисията не е предоставила достатъчно доказателства, сочещи, че структурните недостатъци не биха могли да бъдат причина за проблемите, пред които е изправено производството. Според тази страна, аргументът, че са налице вреди и за онези дружества, които са сменили своя модел на стопанска дейност, следва да се отхвърли, тъй като тя е на мнение, че промяната на модела на стопанска дейност сама по себе си не означава, че не е имало структурни проблеми.
(381)
Наред с другите гореупоменати причини, една заинтересована страна твърдеше, че в рамките на общия анализ на другите причини Комисията е пропуснала да направи оценка на въздействието на преобразувания модел на стопанска дейност върху печалбата на производителите от Съюза и на ефекта от изнасянето на производства върху производството на Съюза, както и от липсата на квалифицирана работна ръка.
(382)
В този контекст следва да припомним, че в рамките на настоящото преразглеждане бе направен по-внимателен и всеобхватен анализ на другите фактори. Също така следва да припомним заключението в съображение 285, според което тези фактори бяха анализирани взети заедно и поотделно, и че поради тази причина твърдението, че Комисията е използвала изолационистки подход, не може да бъде прието за вярно.
(383)
Що се отнася до въздействието на вноса с произход от трети държави, в хода на разследването бяха установени значителни различия, по отношение на цената на вноса, между засегнатите държави и други трети държави, при повечето от които средните цени са значително по-високи от тези на КНР и Виетнам. Следва да припомним, че според съображение 277 тези различия се отнасят също и за Индия, а, при съпоставка с КНР, и за Индонезия. Освен това, дори и да оставим настрана разликата в цената на вноса, пазарният дял на Индия и Индонезия е съответно само 8 % и 5 %, срещу 29 % за КНР и Виетнам. Ето защо, по отношение на обемите, въздействието на вноса не прекъсва причинно-следствената връзка.
(384)
Съображение 265 дава пълен анализ на конкуренцията между обувките, внесени от засегнатите държави, и обувките, произведени в Съюза. В този контекст може само да се добави, че констатациите, касаещи дружествата, включени в представителната извадка, които са променили своя модел на стопанска дейност, ясно показаха, че тази част от производството бележи ориентация към по-горния пазарен сегмент. Установено бе също така осезаемо присъствие на дъмпингов внос в средния/горния пазарен сегмент. Неповерителното досие е попълнено и с доказателства за видовете продукти, произвеждани в Съюза, и тези, които се внасят. Както вече беше установено при предишното разследване, „средният/горният“ сегмент основно обхваща маркови продукти с по-висока цена на дребно. Долните сегменти обхващат немаркови продукти, продавани на по-ниски цени. С оглед на гореизложеното, не може да се приеме аргументът, според който анализът на съществуващата конкуренция между продуктите е лишен от фактическо основание.
(385)
Както видяхме в съображение 278 и следващите след него, направен бе пълен анализ на въздействието на промяната в тенденциите при потреблението. Що се отнася до ролята на икономическата криза, в рамките на разследването стремежът основно беше да се гарантира, че като причина за икономическия спад няма да бъде сочен дъмпинговият внос. Във връзка с това, следва преди всичко да се подчертае, че РПП, върху който се основава анализът на вредата, обхваща предшестващ кризата период. Поради тази причина ефектът от икономическия спад не намери място в анализа на РПП. При все това, предвид обстоятелството, че определен брой заинтересовани страни изтъкнаха аргумента, че по-скоро икономическата криза, отколкото дъмпинговият внос, са в основата на проблемите, пред които е изправено производството на Съюза, бе предприет и допълнителен анализ, в частност за оценка на развитието на ситуацията в периода след РПП. Едно увеличение на цените на вноса през шестте месеца, последвали РПП, не би могло да обори изложения в съображение 302 извод, че икономическият спад е в състояние да увеличи още повече въздействието на дъмпинга. Очакваният ценови натиск евентуално ще се прояви на всички нива, особено на ниво продажби на дребно. Предвид гореизложеното, твърдението, че не е било взето под внимание въздействието на понижението на потреблението и на икономическия спад, следва да се отхвърли.
(386)
В документа с окончателните заключения се съдържа задълбочен анализ на състоянието на производството на Съюза, с оглед на промяната на модела на стопанска дейност и на ефективността. В този контекст следва да се добави, че ефектът от смяната на модела на стопанска дейност може ясно да се види при тази група дружества под формата на подобрение на показателите за вреда. Подобряването на съотношението между себестойност и цени показа, че този нов модел на стопанска дейност е изграден на принципа на ефективността и е жизнеспособен. Поради това твърдението, че промяната на модела на стопанска дейност не би могла да бъде доказателство за ефективността на производството на Съюза, следва да се отхвърли.
(387)
И на последно място, следва да припомним, че, противно на твърденията, в няколко части на документа, съдържащ окончателните заключения, беше анализирано въздействието на промяната на модела на стопанска дейност върху рентабилността, продажбите и продукцията, като същото беше взето под внимание при обсъждането на твърдението, че производството на Съюза е страдало от структурни проблеми. По подобен начин, както бе обяснено в съображение 23 по-горе, в анализа присъстваше и изнасянето на производство като модел на стопанска дейност. При все това, в раздела, посветен на интереса на Съюза, беше направена също така оценка и на положението на вносителите и на търговците на дребно и внимателно бяха анализирани всички данни, предоставени от единствения оказал съдействие производител, изключен от определението за производство на Съюза. Що се отнася до необоснованото твърдение, че липсата на квалифицирана работна ръка би могла да бъде причина за проблемите, изпитани от производството на Съюза, този проблем вече бе разгледан в съображение 244 и поради това не се нуждае от повече изясняване. Предвид гореизложеното, твърдението, че Комисията не е взела под внимание други фактори, следва да се отхвърли.
К. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. ВЪВЕДЕНИЕ
(388)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледано дали запазването на действащите антидъмпингови мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се основава на оценка на различните засегнати интереси, т.е. на интересите на производството на Съюза, на други производители от Съюза, вносители, търговци на дребно/дистрибутори и потребители.
(389)
С цел да се оцени въздействието на продължаването или прекратяването на мерките, Комисията поиска информация от всички заинтересовани страни. Въпреки че не е абсолютно необходимо от правна гледна точка, но с оглед на сложността на случая, беше счетено за уместно да се събере, доколкото е възможно, допълнителна информация от по-широк кръг гледни точки, отколкото е обичайната практика на Съюза. Това позволи на разследващия орган да направи кръстосана проверка на валидността на резултатите. Що се отнася до производството на Съюза, беше поискано не само от дружествата, включени в представителната извадка в настоящото разследване в рамките на преразглеждането с оглед изтичането на срока, да предоставят конкретни данни, но също и от други производители от Съюза. Общо бяха взети предвид коментарите на 14 производители от Съюза, както и предоставената информация от девет асоциации на производители на обувки. Въпросници за изготвяне на представителната извадка бяха изпратени до 139 дружества, които или е известно че са вносители на разглеждания продукт или са посочени в искането като такива. Няколко други страни получиха такъв въпросник по тяхно искане. Двадесет и един вносители попълниха въпросника за изготвяне на представителна извадка и заявиха интерес да бъдат включени в нея. Специфични въпросници за целите на настоящия анализ бяха изпратени и на асоциации на вносители, както и на търговци на едро, дистрибутори и търговци на дребно и техните асоциации. В тази връзка бяха получени осем попълнени въпросника. И накрая, бяха изпратени специфични въпроси на потребителски асоциации. Три от тях предоставиха своите отговори.
(390)
Фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане и поради това анализира ситуация, в която антидъмпинговите мерки вече са в сила, позволява да се оцени всяко неоправдано негативно въздействие върху страните, засегнати от настоящите антидъмпингови мерки. Въз основа на горепосоченото беше разгледано дали въпреки заключенията относно продължаването на дъмпинга и вредата съществуват основателни причини, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Съюза да продължи прилагането на мерките в този конкретен случай.
2. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА СЪЮЗА
(391)
Що се отнася до производството на Съюза, както е посочено в раздели Ж.2, Ж.3 и Ж.4, разследването показа, че значителна част от производителите от Съюза са успели да се възползват от налагането на мерките. Резкият икономически спад, който беше установен в първоначалното разследване и който доведе до налагането на окончателни антидъмпингови мерки, беше прекратен с приключването на постоянната загуба на пазарен дял, рентабилност и заетост. Това стабилизиране на състоянието на производството на Съюза се счита за действително важно подобрение, тъй като това показва, че за относително кратък период от време голяма част от производителите от Съюза са успели да обърнат рязката тенденция към понижаване преди налагането на мерките. Действително преразглеждането разкри, че в рамките на Съюза все още е налице съществено производство на обувки с горна част от естествена кожа, което възлиза на около 360 милиона чифта обувки по време на РПП и осигурява заетост за около 260 000 души. Припомня се, че подчертано преобладаващата част от тези производители са малки до средни дружества, които са от жизненоважно значение за благосъстоянието в някои региони. Значителна част от тези производители са разработили бизнес модели, които повишават тяхната конкурентоспособност, като постепенното преминаване към сегмента на висококачествени стоки, съсредоточаването върху продукти с висока стойност, създаването на марки, рационализирането на дистрибуторските им канали и създаването на мрежи за сътрудничество в близост до тях или на друго място, както е описано в съображение 201 и следващите го. По отношение на все още значителната, но намаляваща част от производството на Съюза, чието състояние продължава да се влошава във всички аспекти въпреки налагането на мерки, тази част се е възползвала от мерките, доколкото мерките са попречили на още по-бързото влошаване на състоянието и на възможен фалит, като предоставят ценно време, което да позволи на тези производители да се приспособят към променящите се пазарни условия.
(392)
От друга страна, разследването показа, че след две години прилагане на мерките производството на Съюза като цяло е все още в деликатно състояние и е уязвимо спрямо влиянието на дъмпинговия внос, който подбива цените на производството на Съюза, както е посочено в съображение 259 и следващите го.
(393)
В обобщение, производството се е възползвало от мерките и е показало способността си да подобри положението си и жизнеспособността си, щом мерките смекчат последиците от вредоносния дъмпинг.
(394)
В тази връзка няколко заинтересовани страни изказаха твърдението и го повториха след оповестяването на окончателните констатации, че мерките не са имали желаното въздействие да допринесат за възвръщането на известен пазарен дял или производствена дейност за производителите от Съюза, а от тях са се възползвали главно производители от трети държави. Следва да се отбележи, че, както е показано в таблица 10, пазарният дял на производството на Съюза остава стабилен, докато пазарният дял на вноса от други държави се е увеличил значително. Така още от самите данни е видно, че производството на Съюза стабилизира позициите си на пазара след налагането на антидъмпинговите мерки. На фона на все по-намаляващите продажби и пазарен дял, посочени в първоначалното разследване, стабилизиране на ниво от около 40 % пазарен дял следва да се счита за съществен успех за производството на Съюза. Освен това се подчертава, че антидъмпинговите мерки не се налагат, за да се създадат работни места в Съюза или в крайна сметка да се върне производство в Съюза (или да се прекрати вносът), а за да се възстановят равнопоставените условия на конкуренция между продуктите от Съюза и дъмпинговия внос. Антидъмпинговите мерки са наложени единствено с цел да се възстановят условията за лоялна търговия на пазара на Съюза и по този начин да се позволи на производителите от Съюза да се възстановят, като увеличат продажбите и/или цените си до устойчиви нива. Освен това, както е посочено в таблица 8, вносът от трети държави е със значително по-висока средна цена или е бил в относително по-малки обеми, така че неговото въздействие върху производителите от Съюза е по-слабо изразено. В заключение, производителите от Съюза са се възползвали от налагането на мерките, тъй като постоянната загуба на пазарен дял бе прекратена, те стабилизираха обема на продажбите си и успяха да увеличат рентабилността и продажните си цени. С оглед на това аргументът се отхвърля.
(395)
Ако мерките се запазят, може да се очаква, че производството на Съюза ще продължи да се възползва от тях, като поне ще запази относителната си позиция на пазара и ще продължи да я подобрява, след като негативните последици от икономическия спад бъдат преодолени. По време на икономическия спад мерките вероятно ще спомогнат за смекчаване на въздействието на значителното количество дъмпингов внос на ниски цени, като предотвратят ново голямо увеличение на вноса, каквото беше наблюдавано преди налагането на мерките, особено през 2005 г., когато изтече срокът на прилагане на квотите. Като се има предвид, че конкуренцията се е засилила във всички продуктови сегменти, т.е. поради модните тенденции, водещи до взаимозаменяема употреба на видовете продукти, мерките също така ще спомогнат за защитата на продукти, произведени в Съюза, от навлизането на продукти от дъмпингов внос в техните продуктови сегменти. Действително, както бе установено по време на разследването, и някои производители от засегнатите държави са преминали към по-висок сегмент чрез производство на обувки със средно и дори високо качество. Това ще позволи на производството на Съюза да запази относителното си позициониране и следователно ще запази значителен процент на заетост.
(396)
Може да се очаква също, че с подобряването на икономическите условия и увеличаването на потреблението хората ще са готови да изразходват повече средства за обувки, и по-специално за по-скъпи обувки, като по този начин ще се облагодетелстват производителите от Съюза. В този случай продължаването на мерките ще позволи на все по-голяма част от производителите от Съюза (да продължат) да работят за по-нататъшно развитие на своите бизнес модели, производствен процес и дистрибуторски канали и по този начин постепенно да подобрят финансовото си състояние, както беше потвърдено при разследвания период в рамките на преразглеждането.
(397)
В случай на прекратяване на мерките може да се очаква, че вече изключително интензивната конкуренция, по-специално в средния/ниския сегмент, ще се повиши значително. Може да се очаква още, че тази повишена ценова конкуренция в ниския и средния сегмент ще окаже пряко въздействие върху цените на всички останали видове обувки. Това от своя страна най-вероятно ще застраши и голямата група производители от Съюза, които са успели да преразгледат своя бизнес модел и да подобрят състоянието си. Тъй като финансовото състояние и рентабилността на тези производители не са достатъчно стабилни, за да устоят за продължителен период от време на ценовия натиск от страна на големи количества дъмпингов внос, който значително подбива цените на производството на Съюза, това най-вероятно ще принуди много повече производители да прекратят дейността си и ще доведе до значителна загуба на пряка заетост за европейските производители и за доставчиците на стоки и услуги за производството на Съюза.
3. ДОПЪЛНИТЕЛЕН АНАЛИЗ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА ПРОИЗВОДИТЕЛИТЕ ОТ СЪЮЗА
(398)
За да се добие по-пълна представа за интересите на производителите от Съюза и извън стандартния анализ на въздействието върху производството на Съюза като цяло, беше събрана допълнителна информация чрез националните асоциации на обувната промишленост, както и дружествата, включени в представителната извадка за първоначалното разследване. Освен това, един съдействащ производител, който е бил изключен от производството на Съюза, но все още има значително производство в Съюза, представи мнението си.
(399)
Допълнителната информация, събрана от националните асоциации на производителите на обувки показват разнородна картина, най-вече в зависимост от това дали в конкретната държава-членка е налице значително производство на обувки или дали държавата има важен интерес в областта на вноса. Докато пет национални асоциации със значим обем на производство на обувки подкрепиха продължаването на мерките, четири други асоциации, представляващи държави, в които производството на обувки до голяма степен или изцяло е прехвърлено в трети държави или със значителен производствен капацитет, но също и със значителен внос, заявиха, че продължаването на мерките като цяло би било в противоречие с интереса на Съюза. Последните асоциации представляват повече дружества, които внасят или разпространяват/продават на дребно в значителна степен. Поради това техните мнения също бяха разгледани в съображенията по-долу, в които се разглеждат интересите на несвързани вносители и търговци на дребно. Като цяло, общият обем на производство на тези четири асоциации е значително по-нисък от този на петте асоциации, които заявиха, че мерките са от полза за производителите.
(400)
Освен това, включените в представителната извадка за първоначалното разследване производители от Съюза също бяха запитани с цел да се допълни картината и да се анализират някои от твърденията, че производството на Съюза е изчезнало и следователно не се е възползвало от налагането на мерките. Това допълнително събиране на информация от производителите от Съюза, включвани в предишната представителна извадка, също беше обосновано съгласно аспектите на интереса на Съюза, тъй като секторът за производство на обувки в Съюза спада към производство, което е толкова фрагментирано и разнородно, че представителната извадка за вредата е неизбежно малка.
(401)
Това разглеждане на състоянието на производителите от Съюза, включвани в предишната представителна извадка, установи, че всички съдействащи дружества, включени в извадката в първоначалното разследване, са запазили голяма част от производството си в Съюза. Като цяло те се изказаха в полза на продължаването на антидъмпинговите мерки и подчертаха положителния ефект от тях за заетостта в Съюза. Същевременно повечето от тях са прехвърлили част от производството си на обувки в държави извън Съюза, включително в една от засегнатите държави, и се стремят към допълнителни решения в своята бизнес стратегия с цел повишаване на конкурентоспособността. Тези, които продължават да произвеждат само в рамките на Съюза, се специализират в сегмента на високо позиционираните висококачествени стоки с относително кратки срокове на доставка. Отговорите на производителите от Съюза, включени в предишната представителна извадка, потвърдиха, както е описано в раздела за вредата за производителите от Съюза, че са разработени различни бизнес модели и някои от производителите от Съюза се адаптират към променящите се условия на пазара чрез редица действия, включително чрез прехвърляне на част от производството в трети държави и/или в рамките на Съюза, промяна на каналите за продажба, инвестиране в качеството и имиджа на марката и др. Тези отговори също потвърждават описаната по-горе обща картина по отношение на ползите от запазването на мерките и недостатъците от тяхното прекратяване за производството на Съюза.
(402)
На последно място, с цел да се допълни картината на производствените интереси на Съюза, отговорът на производителя, изключен от определението за производство на Съюза, също беше анализиран. Той представи консолидиран отговор за всичките си европейски дейности, както и отделни отговори на двете си европейски производствени звена. Този производител се беше противопоставил на искането за преразглеждане, тъй като беше против продължаването на въпросните антидъмпингови мерки.
(403)
Дружеството разполага с две производствени съоръжения в Съюза, в които се извършват операциите по комплектоване, като се използват горни части, произведени в Азия. Независимо от това, обемите на производство на тези две фабрики значително са намалели между 2005 г. и РПП. Докато през 2005 г. вносните обувки представляват по-малко от половината от обема на обувките, продавани от дружеството, този процент нараства значително до РПП, през който по-голямата част от продаваните от дружеството обувки се закупува пряко от Азия. Едно по-скорошно проучване на пазара показва, че дружеството допълнително намалява производствената си дейност в Съюза и заменя тези количества с внос.
(404)
Въпреки че дружеството значително е намалило производствената си дейност в Съюза, това е довело само до лек спад в общата заетост в рамките на Съюза. Изглеждаше, че от 2005 г. насам дружеството е увеличило цялостния си оборот и значително е подобрило рентабилността си. Това е довело до допълнителни работни места в Съюза в области, различни от производствената (администрация, проектиране и развитие, маркетинг и продажби и др.). От наличната информация изглежда, че макар антидъмпинговите мита да са оказали негативно въздействие върху финансовите резултати на дружеството, те не са били от такова значение, тъй като общата рентабилността се е подобрила. Наличието на антидъмпингови мерки не е спряло дружеството да продължи да прехвърля производството си в трети държави, включително и в засегнатите държави. От друга страна, налагането на мерки не е довело до увеличаване на производството на дружеството в Съюза. Следователно, стратегическите решения за производствените дейности изглежда са били взети въз основа на по-широки съображения относно разходите.
(405)
Ако мерките бъдат продължени, дружеството най-вероятно ще продължи да бъде засегнато от антидъмпинговите мита, тъй като то най-вероятно ще продължи да внася от засегнатите държави. Обхватът на това негативно въздействие на митата най-вероятно ще продължи да бъде незначителен, имайки предвид, че дружеството може да разнообрази източниците на внос, както е правило в миналото. Ако, от друга страна, мерките бъдат отменени, дружеството ще има полза с оглед на своя внос от засегнатите държави и вероятно ще увеличи още повече своята рентабилност.
(406)
В заключение, един по-подробен анализ на други производители от Съюза потвърждава общите констатации, т.е. че производителите са разработили няколко различни бизнес модела и повечето от тях изглежда са се възползвали от налагането на антидъмпингови мерки, тъй като са докладвали за слабо подобряване на състоянието и повишаване на конкурентоспособността чрез приспособяване, inter alia, на производствените стратегии и каналите за продажба. Следователноналичната информация показва, че повечето от тези производители ще продължат да имат полза от запазването на мерките, поне по отношение на решението си да запазят производствените си дейности в Съюза. От друга страна, тези производители биха пострадали, ако мерките бъдат прекратени, тъй като дъмпинговият внос от засегнатите държави би упражнил ценови натиск върху всички продуктови сегменти, в които участват въпросните производители.
(407)
Негативното въздействие върху някои производители, които са прехвърлили производство в засегнатите държави, най-вероятно ще продължи да не бъде извънредно голямо, както беше доказано в миналото и като се има предвид, че мерките не са успели да възпрат тези производители да продължават да изнасят производство в засегнатите държави. По този начин въздействието на антидъмпингови мита върху тези производители ще зависи най-вече от собствените решения на дружеството за мястото на производство. Следователно от самите дружества би зависило как ще бъдат засегнати от въздействието на антидъмпинговите мита.
4. ИНТЕРЕС НА НЕСВЪРЗАНИТЕ ВНОСИТЕЛИ
4.1. Общи положения
(408)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, че могат да се разграничат две основни категории вносители. Едната категория се състои основно от дружества, които внасят и препродават обувки със собствена марка, производството на които е прехвърлено в трети държави. Тези дружества обикновено имат значителни дейности в Съюза, например в областта на дизайна, научноизследователската и развойната дейност, снабдяването със суровини, а понякога дори и собствена дистрибуторска верига. От това следва, че тази категория вносители извършва дейности в Съюза, осигуряващи значителна „добавена стойност“, за които обикновено използва труда на относително голям брой служители. Втората категория се състои от вносители, които са изцяло търговци, и търговията им е съсредоточена повече върху обема и по-малко върху марката - те продават предимно обувки с „търговска марка на разпространителя“. Тези вносители по принцип имат по-ниски структурни разходи и дейности с по-малко добавена стойност в Съюза.
(409)
Беше установено, че в рамките на тези две основни категории са налице различни бизнес модели. Така например в първата категория могат да се разграничат марки с европейски произход, но също така и неевропейски марки, официални обувки, както и всекидневни обувки. Във втората категория попадат вносители, които имат собствени магазини, но също и вносители, които продават само на търговци на едро/дистрибутори. Някои от дружествата в тази втора категория продават само обувки с „търговска марка на разпространителя“, но други имат също конкретни споразумения за снабдяване с утвърдени марки и/или споразумения за лицензиране и/или смесени дружества.
(410)
С оглед на разнообразието сред вносителите, както е описано по-горе, и с цел да се получи възможно най-пълна представа, положението на вносителите бе анализирано от няколко различни страни. На първо място, бяха анализирани коментарите, получени от вносителите и техните асоциации. Освен това в тази връзка се проведоха консултации и бяха използвани статистически данни както и други подходящи публикации по въпроса. И накрая, за някои ключови икономически данни беше използвана проверената информация от извадката на вносителите.
(411)
Както бе посочено по-горе, за установяване на някои ключови икономически данни беше решено да се изготви извадка на вносителите. Това решение беше взето въз основа на факта, че първоначалното разследване показа, че броят на съдействащите вносители е голям и много от тях са изпратили отговори на въпросниците. Поради това беше счетено за уместно в настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките да се извърши изготвяне на извадка.
(412)
Както вече бе посочено в съображение 37, от 21 вносители от Съюза, които заявиха своята готовност да сътрудничат на разследването, осем бяха включени в извадката. Извадката включваше петте най-големи дружества по отношение на обема и стойността на вноса и препродажбите в Съюза, плюс няколко по-малки вносители; последните бяха включени с цел да се направи по-представителен напречен разрез на предлагащите съдействие страни с различните им бизнес модели, географско местоположение и сегменти на продаваните продукти. Включените в извадката дружества представляваха максималния брой дружества, чието разследване би могло да се приеме за възможно в рамките на наличното време. Според наличните данни на този етап от разследването, включените в извадката вносители представляваха около 18 % от вноса в Съюза на разглеждания продуктпо време на РПП. Едно от включените в извадката дружества, въпреки че изяви готовност да бъде включено в извадката, в крайна сметка не отговори на въпросника и всички усилия да се осигури сътрудничеството на този малък вносител останаха без резултат. Ето защо в крайна сметка това дружество следваше да бъде изключено от извадката. Седемте други вносители, включени в извадката, оказаха пълно съдействие на разследването и изпратиха отговори на въпросника в определените срокове.
(413)
Както бе посочено по-горе, проверените данни на вносителите, включени в извадката на съвкупна основа, позволиха, inter alia, да бъде направен подробен анализ на някои основни икономически параметри, което, с оглед на големия брой стопански субекти, би могло да бъде постигнато единствено чрез изготвяне на извадка. Въпреки това анализът на състоянието на вносителите не бе ограничено до информацията, предоставена в рамките на изготвянето на извадката. Материали от специализираната преса и пазарни проучвания, както и информация, потърсена и получена от заинтересованите страни, също бяха взети под внимание при анализа на интереса на Съюза. Използването на тази информация освен това гарантира, че всички основни бизнес модели, използвани в този сектор, бяха достатъчно добре представени в анализа.
(414)
Въз основа на проверената информация, предоставена от включените в извадката вносители, и другата информация от досието се преценява, че вносът и препродажбата на дистрибутори/търговци на дребно на разглеждания продукт е осигурявало работа на около 23 000 души в Съюза по време на РПП.
4.2. Обеми на вноса
(415)
Както вече беше отразено в таблица 4, данните на Евростат показват, че от 2005 г. вносът на разглеждания продукт, е намалял значително с около 90 милиона чифта. През същия период вносът на обувки от естествена кожа от други държави се е увеличил с около 43 милиона чифта до 201 милиона чифта. Резултатът е, че докато през 2005 г. обемът на вноса от КНР и Виетнам е бил много по-висок (+ 80 %) в сравнение с обема на вноса от всички други държави, по време на РПП равнището на вноса от другите държави е надвишило равнището на вноса от КНР и Виетнам с 4 %. Данните на Евростат показват също, че от 2005 г. насам общият внос на въпросния продукт е намалял с 11 %.
(416)
Един голям вносител, който съдействаше на разследването, но не участва в изготвянето на извадката, съобщи информация за сходно развитие на вноса. Това дружество заяви, че покупките му на разглеждания продукт, са намалели с 25 % от 2005 г. насам, докато вносът на обувки от естествена кожа от други държави се е увеличил значително.
(417)
Що се отнася до включените в извадката вносители, вносът на обувки от естествена кожа през периода 2005 г.-РПП по отношение на обема се е развил, както следва:
Таблица 19
Обеми на вноса на включените в извадката вносители (в чифтове)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
КНР и Виетнам
29 761 231
30 806 163
26 616 891
29 577 492
индексиран
100
104
89
99
Други държави
13 181 962
16 077 607
22 680 174
28 096 596
индексиран
100
122
172
213
(418)
В съответствие с общите статистически данни, включените в извадката вносители значително са увеличили покупките на обувки от естествена кожа от други държави. Обемите на вноса от КНР и Виетнам са останали сравнително стабилни от 2005 г. насам, с известен спад през 2007 г., но са се възстановили по време на РПП на почти същото ниво като през 2005 г. От това следва, че що се отнася до включените в извадката вносители като цяло обемът на продаваните обувки от естествена кожа се е увеличил с близо една трета от 2005 г. насам, с устойчива тенденция от засегнатите държави, независимо от наложените антидъмпингови мерки, както и с увеличаваща се тенденция за внос от трети страни. Сред третите държави, облагодетелствани от това увеличаване на обемите на вноса, на първо място са Индонезия и Индия.
(419)
Тенденцията от извадката относно покупките от засегнатите държави е стабилна, което не съответства на наблюдаваната от Евростат тенденция (значително намаление). По-внимателното разглеждане на извадката подсказва, че стабилната тенденция на вноса от засегнатите държави се дължи на факта, че един от най-големите вносители от извадката - противно на тенденцията, наблюдавана не само от Евростат, но също и при други вносители, включени в извадката - не само че съществено е увеличил покупките си от трети държави, но, за да отговори на търсенето, е увеличил значително и вноса си от засегнатите държави, като по този начин компенсира общата тенденция към намаляване на вноса на такива продукти в извадката. С оглед на всичко това се прави заключението, че увеличаването на вноса на въпросния продукт в извадката е в съответствие с количествения анализ на базата данни на Евростат, т.е. общо намаляване на вноса от засегнатите държави.
4.3. Покупни цени
(420)
Както е показано в таблици 5 и 8, данните на Евростат показват, че средните цени на вноса на обувки от естествена кожа от засегнатите държави и от трети държави се е увеличил от 2005 г. насам, а цените CIF за внос на обувки от естествена кожа от трети държави са се увеличили дори малко повече от цените CIF за внос на обувки от естествена кожа от засегнатите държави. Имайки предвид обаче, че асортиментът от внасяни обувки оказва значително въздействие върху цените и че този асортимент може да се е променил значително за всички държави износителки, средните цени, които могат да се изчислят от докладваните от Евростат обеми и стойности, не са непременно най-точните за установяване на тенденциите в цените. В тази връзка тенденцията в цените на вносителите от извадката може да се счита като притежаваща повече смисъл, тъй като продуктовият асортимент на вносителите вероятно се е променил в по-малка степен, като се има предвид, че всички тези дружества са специализирани от дълго време в определени видове и стилове обувки.
(421)
Както е описано в съображения 412 и 408 и следващите ги, включените в извадката вносители представляват различни бизнес модели, което, inter alia, води до съществени различия в средните цени на всеки вносител. Освен това някои от вносителите продават милиони чифтове годишно, докато други продават „само“ няколкостотин хиляди чифта годишно. На трето място, за някои от отделните вносители продаваните обеми - и следователно тежестта им в извадката - се колебаят значително през разглеждания период. Поради тези причини беше счетено, че среднопретеглената стойност следва да бъде допълнена от анализ на средноаритметичната стойност, за да се добие пълна представа за съответните тенденции.
(422)
Средните цени на вноса на включените в извадката вносители през периода 2005 г.-РПП са, както следва:
Таблица 20
Средни цени на вноса на включените в извадката вносители (в EUR)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
КНР и Виетнам
CIF: среднопретеглена стойност
11,10
11,81
10,24
10,07
индексирана
100
106
92
91
CIF: средноаритметична стойност
10,17
11,42
10,54
10,42
индексирана
100
112
104
102
Крайна цена на разтоварена стока (10): среднопретеглена стойност
11,72
13,43
12,12
11,88
индексирана
100
115
103
101
Крайна цена на разтоварена стока (10): средноаритметична стойност
10,74
12,98
12,48
12,30
индексирана
100
121
116
115
Други държави
CIF: среднопретеглена стойност
13,11
12,71
10,85
10,46
индексирана
100
97
83
80
CIF: средноаритметична стойност
12,21
12,56
12,59
11,53
индексирана
100
103
103
94
(423)
Анализ на цените CIF за внос от КНР и Виетнам от 2005 г., т.е. последната година без антидъмпингови мерки, до РПП показва увеличение с 2 % (средноаритметична стойност) или намаление с 9 % (среднопретеглена стойност). Като цяло анализираните данни показват стабилни или до известна степен намаляващи цени на вноса преди въвеждането на вносни и антидъмпингови мита. И в двата случая цените на вноса преди обмитяване бележат значителен ръст през 2006 г. и след това намаляват.
(424)
В същото време средните цени CIF за внос на обувки от естествена кожа от други държави намаляват и в двете оценки (- 20 % и - 6 %). Следователно разликата между цената на вноса на обувки от естествена кожа преди обмитяване от засегнатите държави и други държави е намаляла приблизително от 2,00 EUR за чифт до 1,00 EUR (в проценти: от приблизително 20 % до приблизително 10 % - средноаритметични стойности), или от 2,00 EUR до 0,50 EUR (в проценти: от приблизително 20 % до приблизително 5 % - среднопретеглени стойности). Антидъмпинговите мита се добавят само в случая на КНР и Виетнам. Средните крайни цени за разтоварени стоки (т.е. вносните цени с включени разходи по вноса, вносни мита и, ако е приложимо, антидъмпинговите мита) на обувки от естествена кожа от КНР и Виетнам, от една страна, и от други държави, от друга страна, могат следователно да се считат като намиращи се на равнища, позволяващи в по-голяма степен извършването на сравнения. Следователно цените на произведените в други държави обувки от естествена кожа стават по-привлекателни в сравнение с цените на обувките, произведени в засегнатите държави.
4.4. Цени на препродажба
(425)
Що се отнася до цените на препродажба на вносителя, беше набавена подробна информация посредством извадката на вносителите. Цените на препродажба на включените в извадката вносители на разглеждания продукт, са претърпели следното развитие:
Таблица 21
Средни цени на препродажба на включените в извадката вносители (в EUR)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Среднопретеглена стойност
34,62
36,97
33,68
32,28
индексирана
100
107
97
93
Средноаритметична стойност
27,09
29,72
28,46
29,24
индексирана
100
110
105
108
(426)
Горепосочените данни показват стабилни или малко увеличени цени на препродажба през периода 2005 г.-РПП. През 2006 г. цените на препродажба са се увеличили със 7 % до 10 %, което е увеличение сходно с увеличението на покупните цени CIF през 2006 г. (вж. съображение 422 по-горе). От 2006 г. до РПП цените на препродажба са се понижили.
(427)
В хода на разследването не бе получена информация или доказателства, които да показват, че цените на препродажба на други вносители са се развили в различна посока от описаната по-горе.
4.5. Рентабилност
(428)
По отношение на включените в извадката вносители рентабилността беше установена въз основа на комбинацията от цената на вноса и цената на препродажба, описани по-горе, и развитието на другите фактори, свързани с разходите на вносителите. След оповестяването някои от включените в извадката вносители повдигнаха въпроси по отношение на използваните индивидуални данни за печалбата и поискаха да бъдат приети ревизирани данни. Някои от тези искания бяха приети и някои технически грешки бяха отстранени. Ревизираното състояние по отношение на рентабилността е, както следва:
Таблица 22
Средна печалба от разглеждания продукт, реализирана от включените в извадката вносители
(нетна печалба преди данъчно облагане/оборот)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Среднопретеглена стойност
36,2 %
18,1 %
20,5 %
20,4 %
Средноаритметична стойност
29,6 %
17,8 %
20,7 %
21,3 %
Забележка: печалбата от продажбите на вносителите към потребители (продажби на дребно) е изключена.
(429)
Горепосочените цифрови величини са изчислени въз основа на данните за приходите от разглеждания продукт, съобщени от включените в извадката вносители. В някои случаи съобщените данни следваше да бъдат преразгледани след проверката на място. Както беше посочено по-горе, след съобщаването на окончателните заключения, четирима включени в извадката вносители поставиха под въпрос анализа на тяхната собствена рентабилност и повторно изтъкнаха, че преразгледани данни, като предоставените след проверката на място, би следвало да се приемат. Що се отнася до единия от включените в извадката вносители, следва да се отбележи, че неговото искане, свързано с разходите по продажбите и общите и административни разходи (РПОАР), беше частично удовлетворено, като беше поправена една техническа грешка, в резултат на което е налице слабо понижение на рентабилността на извадката, както беше посочено в съобщението до заинтересованите страни. Неговото искане да бъдат приети първоначално декларираните РПОАР разходи и да бъдат взети под внимание, освен това, значителните по размер дължими суми, които по негово твърдение той следвало да изплати на свързано с него дружество, намиращо се извън Съюза, обаче следваше да бъде отхвърлено. По отношение на първоначално декларираните РПОАР разходи, по време на посещението с цел проверка на място се оказа, че те са били завишени, тъй като дружеството не можа да обоснове претендираните суми. В резултат на тази констатация беше извършена поправка въз основа на получените по време на проверката на място документи. Що се отнася до предполагаемите разходи във връзка с дължими суми, въпросната претенция беше отправена едва след проверката на място и не беше подкрепена с достатъчно доказателства. Що се отнася до втория вносител от извадката, той също повторно поиска да бъдат приети преразгледаните данни за рентабилността, основаващи се на печалбата, декларирана във формуляр, който по негово твърдение е бил представен на американските власти. Във връзка с това следва да се отбележи, че това дружество е представило за разглеждания продукт таблица относно рентабилността, която бе потвърдена при проверката, тъй като данните в нея напълно кореспондираха с тези в одитираните отчети и другите налични данни.
В предадения след проверката документ се споменава само за общо равнище на печалбата за „Европа“, като същият включва всички продукти, в т.ч. вероятно и тези, които са свързани с дейности, извършени в Европа в географския смисъл на думата (Швейцария, Балканите), но извън 27-те държави-членки. Не беше възможно също така да се направи връзка между данните от този формуляр и тези, проверени на място, поради което искането беше отхвърлено. В изпратения от него след съобщаването на заключенията документ, дружеството предостави повече подробности в тази връзка, но, поради късното му предаване и липсата на доказателства в негова подкрепа, също се оказа невъзможно той да бъде взет под внимание. Второто искане на това дружество касаеше няколко разходни елемента, които би следвало да бъдат взети под внимание, но за два от които се оказа невъзможно да бъдат съпоставени с проверената на място информация. Прието беше обаче да се вземе под внимание трети разходен елемент, който бе изцяло проверен по време на проверката и беше пропуснат в таблицата. Въздействието върху рентабилността като цяло обаче беше ограничено. Третият вносител първоначално беше предоставил данни за печалбата си само за малка част от своите дейности в Съюза. Предоставените данни не могат да се считат за представителни за дейността на дружеството в Съюза като цяло поради наличието на сериозни разминавания между регионите, по отношение на разходите и приходите. В резултат на това, данните за печалбата бяха допълнени по време на проверката на място с останалите данни за дейността, извършена в Съюза, при използване на цялата налична информация, чиято проверка беше възможна. Дружеството оспори резултата от това изчисление и представи в края на проверката на място преработена таблица относно рентабилността, която се различаваше от изчислението на Комисията само по отношение на един елемент, а именно разходите за покупки. Тъй като обаче, противно на установените от Комисията разходи за покупки, предложеният размер на разходите за покупка не беше възможно да се съпостави с наличната информация, преработената таблица не беше приета. В резултат искането беше отхвърлено и бяха използвани установените по време на проверката на място данни за рентабилността. След съобщаването на заключенията, четвъртият вносител оспори своите собствени данни за рентабилност, които бяха предоставени, проверени и приети без други корекции по време на проверката на място, с аргумента, че цялата използвана методология е била неточна. Тъй като дружеството обаче не предложи друга методология за установяване на маржа на печалбата за разглеждания продукт, се наложи искането да бъде отхвърлено като необосновано.
(430)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване отговорите на въпросника на съдействащите вносители сочеха среднопретеглена нетна печалба от 12 % за периода от 1 април 2004 г. до 31 март 2005 г. В настоящото разследване в рамките на преразглеждането проверените данни на вносителите от извадката обаче показаха, че среднопретеглената печалба на вносителите от извадката през 2005 г. е била над 20 %. През 2006 г. е настъпил значителен спад в рентабилността с над 18 процентни пункта на основа на среднопретеглената стойност и с близо 12 процентни пункта средноаритметично. Изглежда повечето от договорите за продажба вече са били сключени преди налагането на временните мерки през март 2006 г. и в много случаи при договорените продажни цени не е взето предвид възможното налагане на антидъмпингови мита. Следователно реализираната от вносителите от извадката печалба от разглеждания продукт, е намаляла през 2006 г. През 2007 г. и през РПП печалбата се е увеличила отново, но все още е била със 8-16 процентни пункта по-ниска от постигната през 2005 г. печалба.
(431)
Като се има предвид, че след март 2006 г. повечето от включените в извадката вносители са адаптирали своите канали за снабдяване и ценова политика според промяната в обстоятелствата, т.е. налагането на антидъмпингови мита, беше направен по-внимателен анализ на факторите, които са оказали въздействие върху рентабилността от 2007 г. Може да се отбележи следното. На първо място, докато спадът на печалбата през 2006 г. би могъл до голяма степен да се дължи на антидъмпинговите мита, през 2007 г. и през РПП други, специфични за дружествата фактори, също са оказали негативно въздействие върху печалбата на вносителите от извадката. През 2007 г. и през РПП някои от вносителите от извадката са направили значително по-високи разходи по продажбите, общи и административни разходи, което е довело до голямо влошаване на брутните печалби. Това се е отразило върху изчислената печалба за извадката като цяло. За тези увеличени разходи по продажбите, общи и административни разходи на включените в извадката вносители не можа да се установи обща причина, като например по-високи разходи за маркетинг на спортни събития.
(432)
В същото време следва да се отбележи, че обменният курс евро-щатски долар е помогнал на вносителите да запазят разходите си за закупуване на ниско ниво, включително разходите за разглеждания продукт. От края на 2005 г. до края на РПП обменният курс на еврото се е повишил с почти 30 % спрямо щатския долар и тъй като договорите на вносителите с техните доставчици обикновено се сключват в щатски долари а вносителите са заявили, че са прибягвали само в редки случаи до операции по защита от риска, тази „печалба“ е смекчила въздействието на антидъмпинговите мита и на други увеличения на разходите. Въз основа на информацията, предоставена от един от вносителите от извадката, равнищата на печалба по време на РПП са щели да бъдат с до 6 процентни пункта по-ниски, ако обменните курсове са се запазили стабилни.
(433)
Освен това беше направен алтернативен анализ на рентабилността, в който се разграничава печалбата, постигната от обувки с търговска марка на разпространителя, от печалбата, реализирана от маркови обувки. За тази цел проверените данни на вносителите от извадката бе допълнена от информация, получена от друг голям вносител на обувки с търговска марка на разпространителя, който не взе участие в изготвянето на извадката, но съдейства на разследването, като представи своето мнение. Тази информация показа, че равнищата на печалба на вносителите на обувки с търговска марка на разпространителя като цяло са били значително по-ниски от равнищата на печалба на повечето вносители на маркови обувки, но въпреки всичко са били високи и в диапазона от 11 % до 17 % по време на РПП. Това потвърждава констатациите от първоначалното разследване, в което тази категория вносители са заявили средно равнище на печалба от 17 %. От друга страна, този подробен анализ показа също, че за вносителите на маркови обувки рентабилността се е подобрила след първоначалното разследване. При първоначалното разследване тези вносители са отчели средна рентабилност около 10 %, докато печалбата на включените в извадката вносители на маркови обувки по време на РПП е възлизала на повече от 20 %. Следователно може да се заключи, че по принцип икономическото състояние на групата вносители на обувки с търговска марка на разпространителя до голяма степен е останало същото след първоначалното разследване, докато положението на вносителите на маркови обувки изглежда, че дори се е подобрило.
(434)
При всички случаи обаче равнищата на печалбата, постигнати от включените в извадката вносители, са били сравнително високи и не са показали тенденция към намаляване след 2006 г. Следва да се отбележи също, че общото равнище на печалбата на включените в извадката вносители, т.е. винаги над 10 %, сочи наличието на по-скоро стабилен и устойчив бизнес.
(435)
При разследването не бяха разкрити информация или доказателства, които да показват, че равнището на печалба на други вносители би се развило в различна посока от описаните по-горе тенденции в печалбата.
4.6. Влиянието на икономическия спад, настъпил след РПП
(436)
С оглед на световната финансова и икономическа криза, която започва веднага след РПП, бе счетено за целесъобразно да се анализира положението на вносителите след РПП. В няколко от представените мнения беше посочено прякото негативно въздействие, което икономическата криза е оказало върху сектора, като засилва негативното въздействие на антидъмпинговите мита. Въз основа на допълнителна информация и коментари, предоставени от страните, както и на публично достъпна информация, като Евростат, проучвания на пазара т.н., се очерта следната картина.
(437)
От наличните статистически данни става ясно, че вносът от засегнатите държави продължава да намалява, въпреки че спадът е умерен в сравнение със спада през периода от 2005 г. до РПП (- 15 % след РПП). Същевременно вносът от трети страни продължава да се увеличава. С други думи, процесът на преместване на производството от засегнатите държави в трети държави все още продължава. Данните на Евростат също показват силното повишаване на цените на вноса, особено що се отнася до обувки от засегнатите държави (+ 21,5 % в сравнение с РПП).
(438)
Подобно развитие след РПП бе съобщено от включените в извадката вносители, които са продължили да снабдяват все по-голяма част от производството си от други държави и да намаляват снабдяването си от засегнатите държави. Като цяло внасяните от тях обеми на въпросния продукт са останали сравнително стабилни. Вносителите обясниха, че поради срока на доставка от приблизително 6 месеца, покупките след РПП са били резултат от поръчки, направени преди началото на икономическия спад. Средните цени в евро на покупките на включените в извадката вносители на разглеждания продукт, са се увеличили в сравнение с РПП приблизително с 15 %. Според вносителите причините за това увеличение на цените са, на първо място, поскъпването на щатския долар в края на 2008 г. и началото на 2009 г., което е повишило разходите за снабдяване на производството в евро по отношение на продуктите от засегнатите държави, и, на второ място, повишените разходи за производство в засегнатите държави, особено увеличаването на разходите за труд.
(439)
Тъй като цените на препродажба са останали стабилни или са се увеличили съвсем малко, изглежда че рентабилността на включените в извадката вносители във връзка с търговията им на разглеждания продукт, е била засегната в още по-голяма степен. Освен това вносителите заявиха, че поради предварителните поръчки за покупка и последвалото свиване на търсенето, техните запаси са се увеличили значително. Въпреки това изчислението на равнището на печалбата на вносителите след РПП въз основа на предоставените данни за цените показа, че спадът в печалбата най-вероятно ще бъде умерен (с около 2 процентни пункта), което показва като резултат все още добри равнища на печалба като цяло.
(440)
Няколко вносители обаче посочиха, че от есента на 2008 г. потребителското търсене значително е намаляло и че това все още не се е отразило на обема на вноса, тъй като поръчките са направени от 6 до 9 месеца по-рано, т.е. преди икономическия спад. Поради това вносителите са очаквали по-значителен спад в обемите на вноса през следващия сезон. В допълнение няколко вносители съобщиха, че някои от големите дистрибуторски вериги или са изпаднали в несъстоятелност, или изпитват финансови затруднения, в резултат на което са анулирани поръчки, стоковите наличности на вносителите са се увеличили и те следва да правят специални отстъпки на своите клиенти. Някои от включените в извадката вносители вече са обявили планове за големи структурни промени с оглед на спада, а други съобщиха, че все повече се опитват да контролират разходите посредством други мерки.
(441)
От горепосоченото следва, че до юли 2009 г. въздействието на кризата все още е било ограничено по отношение на вноса и обема на продажбите, тъй като поръчките са били направени преди кризата да достигне потребителското ниво и въз основа на по-оптимистични очаквания за потреблението. По отношение на рентабилността изглежда, че повечето вносители досега също са успявали да ограничат въздействието на кризата чрез вземане на различни мерки, насочени към контролиране на разходите.
4.7. Вероятно въздействие в случай на запазване на мерките
(442)
Ако прилагането на мерките продължи, съществува голяма вероятност в бъдеще те да засегнат вносителите в по-голяма степен, тъй като икономическите параметри са се променили значително: с наблюдаваното напоследък увеличение на покупните цени и очакваното общо намаление на потреблението, въздействието на антидъмпинговото мито ще стане по-осезаемо отпреди, дори и ако развитието на обменния курс смекчи увеличението на покупната цена, както се е случило по време на разглеждания период. Освен това няколко вносители посочиха, че в засегнатите държави са настъпили и други значителни увеличения на разходите, като по-високи разходи за труд и др. Като цяло печалбите от разглеждания продукт, вероятно ще намалеят в близко бъдеще, но по-скоро вследствие на увеличаването на други разходи, отколкото на антидъмпинговите мита. Въпреки това тъй като вносителите са постигнали по принцип добри маржове на печалба, този спад най-вероятно няма да застраши тези дружества.
(443)
Както се вижда от 2005 г. насам, вносителите вероятно ще продължат или ще започнат да се снабдяват с дори по-големи количества от други трети държави, с оглед на това, че антидъмпинговите мита ще ги засягат в по-голяма степен. Същевременно вносителите вероятно ще се опитат да прехвърлят по-висок дял от всяко увеличение на общите разходи към търговците на дребно/дистрибуторите. Въпреки това предвид относителната значимост на тези търговци на дребно и/или дистрибутори за вносителите (както е обяснено в съображение 472 по-долу), вносителите вероятно няма да прехвърлят напълно на своите клиенти евентуалното увеличение на разходите. Това бе отбелязано също през периода юли 2008 - март 2009 г.
(444)
Въздействието от запазването на антидъмпинговите мита през период на свиване на търсенето, покачването на покупните цени и увеличаването на осведомеността на потребителите относно разходите на вносителите обаче ще се различава в зависимост от гъвкавостта на вносителя. Припомня се, че някои вносители вече са показали голяма гъвкавост в стратегиите си за снабдяване и в своя продуктов асортимент (повече обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF) и/или обувки от текстилни/пластмасови материали и/или аксесоари). Това им позволява да смекчат въздействието на митото в бъдеще. Други вносители, които запазват традиционните си канали за снабдяване в засегнатите държави и които са се ориентирали към производството на обувки от естествена кожа, могат действително да изпитат общ спад на рентабилността и/или продажбите.
4.8. Коментари
(445)
Както е посочено в съображение 60 и следващи, няколко заинтересовани страни поискаха изключването на специфични видове обувки от обхвата на продукта. Освен това повечето страни изразиха становище, че ако не бъде възможно да се преразгледа обхватът на продукта в настоящото разследване, видовете внасяни от тях обувки следва да бъдат изключени от мерките по член 21 от основния регламент. Последните твърдения се основават най-вече на предполагаемата липса на производство (производствен капацитет и желание за производство) на тези видове обувки в Съюза, което би предполагало липсата на конкуренция с производството на Съюза и на вреда по отношение на него, и на неблагоприятната икономическа среда, в която мерките биха имали все по-изразено негативно въздействие върху вносителите, дистрибуторите, търговците на дребно и потребителите в рамките на Съюза.
(446)
В това отношение е важно да се подчертае, че беше установена значителна конкуренция между вноса от засегнатите държави и вида обувки, произвеждани в Съюза, както е посочено в съображение 267 и следващите го. Това означава също, че все още има значително производство на обувки от естествена кожа в Съюза. В по-широк смисъл беше отбелязано също, че обхватът на продукта не може да бъде променян, удължаван или намаляван в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, независимо от евентуалното развитие на структурата на производството в Съюза по време на съществуването на мярката.
(447)
Независимо от горепосоченото, Комисията се свърза със съответните асоциации на производителите на обувки, за да добие по-ясна представа за видовете/количествата от някои обувки, произвеждани в Съюза. От събраната информация става ясно, че повечето от обувките, за които е отправено горното искане (все още) се произвеждат в Съюза и че структурата на производството не се е променила значително през периода на съществуване на мерките. Събраната информация не позволява да се определи общо и окончателно дали определени видове продукти от специализирана пазарна ниша, произведени в Съюза, обхващат търсенето на тези продукти.
(448)
Повечето от тези продукти са специфични продукти, заемащи определена пазарна ниша, които се продават на специализирани потребители в малки количества, имат високо качество и сложни технически характеристики и принадлежат към високата ценова категория, т.е. обувки за конна езда, обувки за боулинг или обувки със специални размери/обувки за тесни ходила. Следователно тези видове продукти по принцип биха се вписали в общата структура от спецификации на производителите от Съюза. Чрез налагането или запазването на мерките производителите от Съюза могат да бъдат стимулирани да инвестират отново в производството на такъв вид продукт от определена пазарна ниша или да увеличат съществуващия си производствен капацитет. В противен случай няма да има никакъв стимул за производителите от Съюза да инвестират в такива продуктови линии. Освен това тъй като мерките не са предназначени да спрат вноса и в разглеждания случай не са довели до този резултат, е оправдано да се наложат антидъмпингови мерки и за тези видове продукти от специализирана пазарна ниша, докато между отделните продукти не може да се направи ясно разграничение. Във всеки случай що се отнася до продукти от специализирана пазарна ниша, ограничените налични данни сочат, че делът им в общия внос е много ограничен и поради това въздействието на мерките по отношение на тези видове продукти не се счита за непропорционално във връзка с подчертано преобладаващата част от вноса.
(449)
Някои вносители на спортни обувки, както и тяхната асоциация заявиха, че нямат реална алтернатива за снабдяването си в Съюза.
(450)
По отношение на това първо следва да се отбележи, че събраната от националните асоциации на производителите на обувки информация показва, че все още има значително производство на спортни обувки в Съюза, въпреки че не може да се изключи търсенето да надмине предлагането в този сегмент. Дори да приемем, че производство на спортни обувки в Съюза е недостатъчно, разследването показа, че съществуват алтернативни източници за снабдяване като Индонезия и Индия, които предлагат все по-конкурентни цени, както е изложено по-горе.
(451)
Някои от включените в извадката вносители, особено вносителите на по-големите световни марки обувки, заявиха също така, че имат дългосрочни стратегически отношения с някои групи от фабрики в КНР и Виетнам, основани на високо качество, социални, екологични стандарти и стандарти за безопасност, изграждани в продължение на години. Поради това промяната на източниците на доставки чрез преместване на производството би предизвикало високи разходи и удължаване на сроковете на доставките (от 12 до 18 месеца).
(452)
В тази връзка е важно да се подчертае, че антидъмпинговите мерки не са забранителни, с други думи, фактът, че мерките са били наложени, за да се коригира нарушаване на търговията, не е довел до прекратяване на вноса от засегнатите държави и произтичащата от това необходимост за вносителите да се снабдяват от други държави. Независимо от горепосоченото, разследването показа, че съществува значителна степен на гъвкавост: вносителите обикновено купуват от групи доставчици с производствени бази в няколко азиатски държави. Тези групи са гъвкави и могат да преместват снабдяването от една държава в друга, ако имат стимул да го направят. Подробностите, предоставени чрез изготвянето на извадката относно снабдяването с въпросния продукт от 2005 г. насам, както е обощено на съвкупна основа в съображение 417 по-горе, показват, че повечето от включените в извадката вносители в рамките на 1 до 2 години са променили произхода на значителна част от доставяните за тях обувки от естествена кожа. Един голям вносител, който не е включен в извадката, също съобщи за увеличен внос от други азиатски държави за сметка на вноса от засегнатите държави. Следователно информацията в досието показва, че макар да е възможно да е свързано с допълнителни разходи, преместването на производството от една държава в друга не се смята за твърде обременително и изглежда е относително разпространено. Следователно този аргумент се отхвърля.
(453)
Асоциациите на вносителите, както и някои вносители заявиха, че вносителите повече не са в състояние да поемат въздействието от митата. Беше изтъкнато, че през периода 2006 г.-РПП негативното въздействие на мерките върху потребителите е било (частично) компенсирано от ефекта от промяната на обменния курс от 2006 г. насам, но според тези твърдения обръщането в посоката на обменния курс след края на РПП ще предизвика неизбежно увеличаване на техните цени на препродажба и ще се изрази в по-високи цени за потребителите в магазините, ако митата бъдат запазени.
(454)
Отчита се фактът, че поскъпването на еврото спрямо щатския долар след налагането на антидъмпинговите мерки е било значително, както е описано и в съображение 432 по-горе. Всъщност развитието на обменния курс е в полза на вносителите на разглеждания продукт, от края на 2005 г. до края на РПП, тъй като договорите с техните доставчици са обикновено в щатски долари, а еврото е поскъпнало с почти 30 % спрямо щатския долар в рамките на този период.
(455)
Що се отнася до заявената неспособност на вносителите да поемат митото поради промяната в развитието на обменните курсове от средата на 2008 г. насам, което води до по-високи цени на вноса в евро, следва да се отбележи, че равнището на печалба, което постигат вносителите от търговия с разглеждания продукт, както е анализирано посредством извадката (вж. таблица 22 по-горе), е все още добро по време на РПП. Това подсказва, че вносителите биха били в състояние да продължат да работят по устойчив начин, дори ако за определен период обменният курс е в тяхна вреда. Освен това що се отнася до развитието на обменния курс, няма признаци, че еврото е в състояние на свободно падане по отношение на щатския долар, а напротив, макар еврото да се е обезценило спрямо щатския долар от юли до ноември 2008 г., след това се е върнало до предишните си нива. Поради това е спекулативно да се очаква обезценяване на еврото в краткосрочен и средносрочен план. Що се отнася до цените на дребно на обувките от естествена кожа, следва да се отбележи също, че съществуват няколко други източници за доставка на обувки от естествена кожа и тези източници се използват във все по-голяма степен от вносителите. Поради това няма данни, които да показват необходимост вносителите да прехвърлят изцяло митото върху търговците на едро/търговците на дребно, което да доведе до значително увеличение на цените на дребно. Следователно аргументът не е убедителен.
(456)
Някои от вносителите, повечето от които са част от групата на производителите на маркови обувки, заявиха, че мерките ще навредят на значителната „производствена добавена стойност“, която те осигуряват в Съюза чрез техните значителни дейности в областта по-специално на дизайна, развойната дейност, създаването на търговски марки и снабдяването. Във връзка с това разследването потвърди, че действително не просто търгуват с обувки, но също така са ангажирани на територията на Съюза в дейности, осигуряващи добавена стойност като горепосочените. Тези дейности създават значителен брой висококвалифицирани работни места.
(457)
В това отношение следва да се отбележи, че предоставената информация от включените в извадката вносители не показва никакъв спад в заетостта в тези дружества, свързана с производството на разглеждания продукт, през периода 2005 г.-РПП. Напротив, обобщените данни за заетостта на включените в извадката производители на маркови обувки сочат по-скоро слабо увеличение на заетостта. Това е следствие от факта, че в съответствие с целта им антидъмпинговите мерки не препятстват навлизането на пазара на Съюза на обувки от естествена кожа с произход от КНР и Виетнам, а по-скоро коригират равнището на цените им с цел да възстановят равнопоставените условия на конкуренция. Още повече, че нивото на митата в този случай е умерено и вносителите могат също да променят мястото на произход - както в някои случаи действително са направили. С оглед на горепосоченото твърдението, че антидъмпинговите мерки биха застрашили висококвалифицираните работни места, които тези вносители са разкрили в Съюза, се отхвърля.
4.9. Заключение
(458)
Въз основа на горния анализ се прави окончателното заключението, че през периода 2006 г.-РПП антидъмпинговите мерки са оказали влияние върху икономическото състояние на вносителите в Съюза на разглеждания продукт, но това влияние не се счита за прекомерно с оглед на установеното при разследването силно като цяло пазарно присъствие на вносителите. Ограниченото по мащаб влошаване на икономическото състояние на вносителите изглежда е продължило през деветте месеца след РПП. Въпреки това този сектор е, най-общо казано, в добра форма, и печалбите, реализирани от разглеждания продукт, все още са високи. Следователно се счита, че е малко вероятно запазването на мерките да окаже значително негативно въздействие върху интересите на вносителите.
4.10. Интерес на дистрибуторите/търговците на дребно
4.10.1. Общи положения
(459)
Наличната информация показва, че на пазара за търговия на дребно/дистрибуция в Съюза около 60 % от всички обувки се продават чрез „традиционната“ специализирана мрежа за дистрибуция, която се състои от големи търговци на дребно, които често сами внасят обувки, и така наречените групи за закупуване, и около 40 % от всички обувки се продават чрез „неспециализирана“ дистрибуция, която се състои от супермаркети, магазини за облекла, както и универсални магазини. Според оценките в сектора за търговия на дребно/дистрибуция в Съюза са заети около 140 000 души, които продават на потребителите разглеждания продукт. Следва да се отбележи, че докато в северните държави-членки преобладават по-големи търговци на дребно, в южните държави-членки търговията на дребно често се извършва от МСП.
(460)
Въпреки че големите търговски вериги не пожелаха да участват в извадката на вносителите и не попълниха подробния въпросник за търговците на дребно, един голям вносител/търговец на дребно, както и група от търговци на дребно представиха съображения в писмен вид и им беше дадена възможност да бъдат изслушани. Поради това единственият търговец на дребно, чиито отговори можаха да бъдат проверени, са били на Clarks, който оказа съдействие като вносител.
(461)
Отговори на въпросника, предназначен за асоциациите на търговци на едро, дистрибутори и търговци на дребно, бяха получени от Европейската асоциация на търговците на дребно на модни стоки (AEDT), Обединение на продавачите на европейски марки обувки (EBFC), European Outdoor Group (EOG), EuroCommerce, представляваща секторите за търговия на дребно, търговия на едро и международна търговия в Европа, Федерацията на европейската промишленост на спортни стоки, Асоциацията за външна търговия (FTA), Нидерландската асоциация на търговците на дребно на модни стоки, обувки и спортни стоки MITEX и Svenskt Sportforum. На въпросника не отговориха вериги от супермаркети, обаче Lidl предостави информация за своите покупки и препродажби на разглеждания продукт, за периода 2005-2008 г. Горепосочените асоциации и търговци на дребно се противопоставиха на мерките и тяхното удължаване, като в общи линии заявиха, че мерките намаляват рентабилността и принуждават много търговци на дребно да търсят алтернативни източници за снабдяване. Те също така заявиха, че разширяването на обхвата на мерките ще навреди на европейската обувна промишленост, която успешно се е приспособила към предизвикателствата и възможностите на съвременните пазари, при които производството се прехвърля на външни изпълнители. Те изтъкнаха, че мерките не са попречили на мащабното прехвърляне на производството, което няма да се върне обратно в Съюза, тъй като производителите от Съюза не са в състояние да отговорят на търсенето на широка гама от качествени обувки на ниски цени.
4.10.2. Покупни цени
(462)
За да се оцени твърдението за намаляване на маржа на печалбата след налагането на антидъмпинговите мерки, като първа стъпка беше направен анализ на покупните цени на разглеждания продукт, от дистрибутори/търговци на дребно спрямо продажните цени, постигнати от тях през периода 2005 г.-РПП. Както е описано в съображение 425 по-горе, въз основа на отговорите на въпросника на включените в извадката вносители, изглежда че цените на препродажба на вносителите, които са равни на покупните цени на дистрибуторите/търговците на дребно, са били стабилни или само слабо са се увеличили през периода 2005 г.-РПП.
4.10.3. Цени на препродажба
(463)
Като втора стъпка беше разгледано развитието на цените на дребно и поради липсата на точни данни, предоставени от търговците на дребно, информацията бе събрана от статистическите служби на държави-членки, които общо представляват 66 % от населението на Съюза. Тази информация показва, че развитието на цените на дребно през разглеждания период общо се характеризира с много слаба тенденция към повишение, както е показано в таблицата по-долу:
Таблица 23
Средни потребителски цени в някои държави-членки (индексирани)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Германия
„обувки“
100
99,2
100,3
100,9
Нидерландия
„обувки“
100
100,7
101,4
103,1
„детски обувки“
100
99,3
101,5
100,9
Франция
„chaussures de ville“ (градски обувки)
100
99,9
101,1
101,5
Обединено кралство
„обувки“
100
98,4
99,6
99,5
Испания
„дамски обувки“
100
101,9
102,6
103,7
„мъжки обувки“
100
101,6
103,5
104,1
„детски обувки“
100
100,9
102,6
103,3
Италия
„обувки“
100
100,9
102,0
102,6
Източник: национални статистически служби.
(464)
Горепосочените категории обувки, въпреки че не отговарят точно на определението за продукта, са доминирани от въпросния продукт и поради това горепосочените тенденции могат да бъдат считани за валидна справка за цените на дребно на разглеждания продукт.
(465)
Горепосочените тенденции бяха освен това потвърдени и от няколко заинтересовани страни, които заявиха, че цените на дребно са останали относително стабилни в продължение на дълъг период от време и във всеки случай през целия период 2005 г.-РПП. Те обясниха факта, че цените на обувките на пазара на дребно са били стабилни за такъв дълъг период поради i) благоприятни фактори, свързани с разходите, поради непрекъснатото преместване на производството в държави с ниски разходи и благоприятното развитие на обменния курс и ii) прилагания от търговците на дребно принцип на „ценовите точки“ и на нагласата на потребителите да плащат. Принципът на „ценовите точки“ се състои в това, че обувките обикновено се продават на фиксирани ценови точки, а не на цени, които са между тях. Например една категория обувки се продават за 44,95 EUR, по-високата категория се продава за 49,95 EUR, следващата категория за 54,95 EUR и така нататък.
4.10.4. Рентабилност
(466)
Тъй като предоставената от търговците на дребно информация не бе достатъчно подробна, не беше възможно да се получат преки данни за тяхната рентабилност. Въпреки това като се сравни развитието на покупната цена на търговците на дребно, както е посочено в съображение 462 по-горе, с развитието на тяхната цена на препродажба, както е посочено в съображение 463 и следващите го, няма признаци за свиване на маржа на печалбата, което може да бъде приписано на въздействието на митата върху разходите, тъй като покупните цени на разглеждания продукт, са останали стабилни или слабо са се повишили, докато цените на препродажба слабо са се повишили.
(467)
Що се отнася до общото ниво на рентабилност в сектора за търговия на дребно, има някои показатели, че то е по-ниско от равнището на печалбата, реализирана от вносителите. Освен това според специализираната преса някои региони по-специално изглеждат особено конкурентоспособни и представляващи трудност от гледна точка на търговците на дребно (силна конкуренция, процес на консолидация на пазара, силна зависимост от финансовия пазар, който не желае да инвестира, и стратегически неуспехи). Същевременно обаче една от най-големите търговски вериги на дребно за обувки, действащи в Съюза, е отчела рекордни печалби през 2008 г. в пресата и е обявила амбициозни планове за разширяване.
(468)
Що се отнася до общата рентабилност на търговците на дребно, следва също да се отбележи, че въздействието на антидъмпинговото мито във всеки случай се смекчава от оборота им от други техни продукти като обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF), специални спортни обувки, обувки от естествена кожа с друг произход, други видове обувки и аксесоари.
(469)
В заключение, аргументът за намаляване на рентабилността не беше доказан от търговците на дребно по време на разследването в рамките на преразглеждането, а заключенията от разследването също не потвърдиха това твърдение. От наличната информация изглежда, че е по-вероятно налагането на антидъмпингови мерки да не е оказало негативно въздействие върху търговците на дребно от 2006 г. до РПП, или това въздействие да е било само в ограничена степен.
4.10.5. Въздействие на икономическия спад след РПП
(470)
Ограничената налична информация относно въздействието на икономическия спад след РПП върху сектора за търговия на дребно на обувки показва намаляващи маржове и отслабване на търсенето през първите девет месеца след РПП. Информацията обаче е представена само от едно дружество, с дейност основно в един специфичен регион, което е активно и като вносител и поради това не може да се счита като представително за сектора на търговията на дребно като цяло. Освен това специализираната преса съобщи за значително подобряване на състоянието на сектора за търговия на дребно на обувки в този регион (с увеличаване на обема на продажбите и приходите) от средата на 2009 г. Поради това, при липсата на представително съдействие от сектора за търговия на дребно не могат да се направят окончателни заключения относно точното въздействие на икономическия спад.
4.10.6. Вероятно въздействие в случай на запазване на мерките
(471)
На фона на настоящия икономически спад е вероятно потреблението на обувки от естествена кожа да намалее, а ценовият натиск, упражняван от все по-чувствителни към цената потребители, ще се увеличи в краткосрочен до средносрочен план. От друга страна, вносителите вероятно ще се опитат да прехвърлят поне отчасти увеличението на цените си върху търговците на дребно. Поради това положението на търговците на дребно, които се намират между вносителите и потребителите, може да доведе до все по-трудна ситуация.
(472)
Търговците на дребно/дистрибуторите с дейност на силно конкурентни пазари и които се снабдяват с обувки от естествена кожа предимно от засегнатите държави, биха могли при такъв сценарий да се окажат в деликатно положение предвид сравнително високите им разходи и относително ниската нетна печалба. Отмяната на антидъмпингови мерки по отношение на разглеждания продукт, би предложила при такъв сценарий облекчение за тези дружества. За търговците на дребно/дистрибуторите, които обаче се снабдяват и от трети държави/Съюза и които имат по-разнообразен продуктов асортимент, въздействието от възможно увеличение на цените вероятно ще бъде смекчено от оборота. Освен това разследването показа, че макар да имат определена позиция на пазара, значението на големите търговци на дребно и на групите за закупуване на дребно е достатъчно значимо, за да попречи на вносителите да им прехвърлят изцяло увеличението на разходите си.
(473)
В заключение, търговците на дребно, които продължават да се снабдяват предимно с разглеждания продукт, ще бъдат ощетени повече от удължаването на срока на мерките, докато търговците на дребно с по-разнообразен и гъвкав бизнес модел, които преминават към снабдяване от други алтернативни източници и разнообразяване на продуктовия си асортимент, вероятно ще бъдат по-малко засегнати, въпреки че те могат да бъдат ощетени повече, отколкото по време на РПП.
4.10.7. Коментари
(474)
Беше заявено, че мерките са принудили много търговци на дребно да потърсят алтернативни източници за снабдяване. Информацията от досието показва, че някои търговци на дребно може наистина да са променили източника си на снабдяване, но нито един от търговците на дребно или техните асоциации не са съобщили за недостиг при снабдяването или дори за трудности при намирането на алтернативни източници след налагането на мерките. Така че въпреки че някои търговци на дребно действително са потърсили алтернативни източници, от информацията става ясно, че те успешно са намерили конкурентни алтернативни източници за снабдяване. Макар да се признава, че усилията са отнели много време на някои търговци на дребно, това се счита за косвено, а не за непропорционално въздействие от налагането на мерките, в сравнение с ползите за европейските производители, ощетени от дъмпинговия внос.
(475)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че благоприятните фактори, свързани с разходите, които са били в сила по време на разглеждания период, както е обобщено в съображение 465 по-горе, вече не съществуват. Вместо това, след края на РПП обменният курс се е променил в негативна посока и производствените разходи в КНР и Виетнам отново са се повишили. Следователно ако тези мерки бъдат запазени, това ще постави сектора за търговия на дребно в трудна ситуация, тъй като ще следва да повиши ценовите точки. Това не само ще доведе до по-високи цени на дребно, но и до по-нисък оборот, и с оглед на високите фиксирани разходи, до силен спад на печалбата.
(476)
Както е посочено в съображение 454 по-горе, е изключително спекулативно да се очаква обезценяване на еврото в краткосрочен и средносрочен план. Освен това макар да съществува вероятност нарастващите разходи в КНР да повлияят на позицията на вносителите, аргументът не е валиден за търговците на дребно, тъй като информацията от досието относно продажните цени на вносителите, предназначени за търговците на дребно по време на разглеждания период и след РПП показва, че увеличаването на цените е прехвърлено на търговците на дребно само в ограничена степен. Това показва като цяло силна пазарна позиция на търговците на дребно.
(477)
Поради това, въпреки че се признава, че принципът за „ценовите точки“ се използва широко в търговията на дребно с обувки, което дава възможност за извършване на по-малки увеличения на цените, с което се привлича в по-малка степен вниманието на потребителя, в досието няма данни, че търговците на дребно се сблъскват с цялостно значително увеличение на покупните цени на разглеждания продукт. Следователно в досието не се съдържат доказателства, че те са били принудени като цяло да повишат ценовите точки на разглеждания продукт. Освен това дори ако това се е наложило за определени специфични модели, въздействието би могло да се неутрализира чрез промяна на източниците на снабдяване или на продуктовия асортимент. С оглед на горепосоченото, аргументът се отхвърля.
4.11. Заключение
(478)
В заключение, въз основа на ограничената налична информация, нищо не показва, че мерките са оказали съществено неблагоприятно въздействие върху финансовото състояние на дистрибуторите/търговците на дребно през периода 2006 г.-РПП. Като се вземе под внимание вероятното въздействие на икономическия спад след РПП, особено с оглед на положението на търговците на дребно, които се намират между вносителите и потребителите, и възможните ниски печалби на търговците на дребно, не може обаче да се изключи, че финансовото състояние на тези търговци на дребно, които продават предимно разглеждания продукт, ще се влоши. Отбелязва се обаче, че търговците на дребно са свободни да се снабдяват с продукти с друг произход и да разнообразяват предлаганите продукти, като по този начин могат да смекчат последиците от антидъмпинговите мерки върху оборота им. Като цяло търговците на дребно са в много по-благоприятно положение на пазара от производителите от Съюза, тъй като те притежават описаната по-горе гъвкавост, докато производителите от Съюза са напълно изложени на въздействието на ценовия натиск, упражняван от вноса на продуктите, предмет на дъмпинг.
4.12. Интерес на потребителите
4.12.1. Общи положения
(479)
Комисията се свърза с 39 асоциации на потребителите в Съюза, за да ги информира за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. Тези асоциации бяха изрично поканени да разяснят позицията си относно съществуващите мерки и да предоставят всяка друга информация, която би могла да е от значение за разследването. Три организации на потребителите се представиха като заинтересована страна и изпратиха писмените си коментари.
(480)
Две национални асоциации на потребителите заявиха подкрепата си за антидъмпинговите мерки. Едната от тях изрично посочи, че дори и с наложените мерки цените на обувките от засегнатите държави остават много ниски. Европейската организация на потребителите BEUC се противопостави на мерките, като заяви inter alia, че мерките са във вреда на потребителя.
(481)
В тази връзка в първоначалното разследване беше предвидено, че въздействието върху потребителите ще бъде ограничено, като се прие, че сравнително умерените ставки на митото ще се разпределят по различните нива на дистрибуторската верига и няма да бъдат прехвърлени изцяло върху потребителите. Въпреки това беше разгледан и сценарият за „най-лошия случай“, т.е. пълното им прехвърляне върху потребителите. Оценката в първия случай беше за максимално увеличение на потребителските цени с 2 %, или 1 EUR на чифт.
(482)
Резултатите от разследването в рамките на преразглеждането действително показват, че потребителските цени на обувките от естествена кожа са се повишили слабо след налагането на мерките (вж. съображение 463 и следващите го). Повишението на средните цени на дребно на обувките, както е съобщено от националните статистически служби на групата от представителните държави-членки, посочени в тези съображения и в таблица 23, е между - 0,5 % и + 4,1 %, което е по-ниско от отчетената за този период инфлация.
(483)
Въз основа на анализа на цените на вноса бе установено също, че цените на обувките от естествена кожа от КНР и Виетнам са останали относително ниски, дори и след начисляването на антидъмпинговите мита (вж. съображение 422 по-горе). Ето защо от информацията в досието не става ясно, че мерките са навредили в значителна степен на потребителите.
4.12.2. Други коментари
(484)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че мерките са във вреда на потребителите и че са довели до по-високи цени. Някои вносители заявиха също така, че въздействието на мерките върху потребителите ще стане много по-осезаемо сега, след като те вече не могат да поемат митата.
(485)
Както е посочено в съображение 482 по-горе, тези антидъмпингови мита изглежда не са довели до значително увеличение на цените на дребно. Що се отнася до предполагаемата неспособност на вносителите да поемат митата, анализът на периода след РПП вече дава известна информация в това отношение. В действителност, както е обяснено в съображение 438 по-горе, през периода от юли 2008 г. до март 2009 г. покупните цени на вносителите са се увеличили значително, докато цените им на препродажба са останали стабилни или най-много слабо са се повишили. Тази информация подсказва, че не е задължително вносителите да прехвърлят всяко увеличение на разходите си на следващото равнище от дистрибуторската верига. Поради това този аргумент се отхвърля.
(486)
Една от заинтересованите страни заяви, че мерките ще доведат/са довели до намален избор на обувки от естествена кожа за потребителите, а именно на липса на обувки от естествена кожа от средния и ниския сегмент на достъпни цени. Това твърдение вече беше изказано по време на първоначалното разследване.
(487)
Горепосоченото твърдение не бе подкрепено от доказателства. Освен това предвид стабилните цени на дребно в продължение на дълъг период от време е малко вероятно потребителите да загубят интерес към въпросния продукт поради изменението на цените. Беше отбелязано също, че освен една асоциация, която заяви, че мерките щяха да доведат до по-ограничен избор за потребителите, без това твърдение да е подкрепено с доказателства, нито един друг търговец на дребно или асоциация на търговци на дребно не са се оплакали от ограничен избор или недостиг при снабдяването. Въпреки че разследването потвърди, че изборът на потребителите слабо се е изместил от въпросния продукт, като се има предвид слабият спад в потреблението на обувки от естествена кожа, наблюдаван по време на разглеждания период, и нарасналото търсене на обувки от текстилни материали, това обаче може да се дължи по-скоро на променящите се модни тенденции, отколкото на намаления избор на обувки от естествена кожа.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА СЪЮЗА
(488)
От горепосоченото следва, че значителна част от производителите от производството на Съюза са подобрили състоянието си след налагането на антидъмпинговите мерки и са доказали своята жизнеспособност чрез приспособяването на бизнес моделите си към предизвикателствата на глобализирания пазар. Ако мерките бъдат запазени, те ще позволят този процес да продължи за по-голям период от време. В случай че мерките бъдат отменени, ценовият натиск на дъмпинговия внос върху продуктите от средния до нисък сегмент най-вероятно ще въздейства и върху продуктите от по-високия сегмент и в крайна сметка ще засегне всички обувки от естествена кожа. При подобен сценарий има вероятност да банкрутират повече производители от Съюза, тъй като поради преобладаващите сред тях малки и средни предприятия те са по-уязвими във финансово отношение.
(489)
От друга страна, въздействието на антидъмпинговите мита от 2006 г. до РПП върху вносителите, търговците на дребно/дистрибуторите и потребителите не е било прекомерно. Ако мерките бъдат продължени и ако се приеме, че потребителското търсене ще се понижи допълнително в резултат на икономическата криза, въздействието на антидъмпинговите мита върху всички участници по всяка вероятност ще бъде по-високо, отколкото в миналото. Като се има предвид обаче като цяло доброто състояние и доказаната гъвкавост на вносителите и като цяло силната пазарна позиция на търговците на дребно/дистрибуторите, които могат да разнообразят значително продуктовия си асортимент, може да се предположи, че тези стопански субекти няма да понесат непропорционално големи вреди в краткосрочен до средносрочен план. Що се отнася до потребителите, след налагането на антидъмпинговите мита не е имало осезаемо увеличение на цените, и също така, като се вземат предвид резултатите от анализа на периода след РПП, няма признаци, че потребителските цени ще се увеличат непропорционално в бъдеще.
(490)
В заключение, разследването в рамките на преразглеждането не установи никакви неопровержими доводи против запазването на антидъмпинговите мерки.
Л. КОМЕНТАРИ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ СЛЕД СЪОБЩАВАНЕТО НА ЗАКЛЮЧЕНИЯТА
(491)
След съобщаването на заключенията бяха получени определен брой коментари. Нито един от тях обаче не можа да послужи като основание за промяна на заключенията. Бяха изтъкнати следните основни аргументи.
1. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА СЪЮЗА
(492)
След съобщаването на окончателните заключения, една заинтересована страна изказа твърдението, че не антидъмпинговите мерки, а единствено усилията за преструктуриране са подпомогнали производството на Съюза. Това твърдение не само че не е подкрепено от никакво друго доказателство, но в същото време оставя без внимание обективните констатации, направени по време на настоящото разследване в рамките на преразглеждането. По-специално то оставя без внимание съвпадението по време между въвеждането на антидъмпинговите мерки и процеса на стабилизиране на производството на Съюза. Действително, от момента на въвеждане на мерките досега, беше преустановен силният ръст на дъмпинговия внос при ниски цени, а пазарният дял на комбинирания внос спадна от 35,5 % на 28,7 %. Този спад на дъмпинговия внос на пазара на Съюза намали ценовия натиск, упражняван от посочените обувки на ниски цени и помогна на производството на Съюза да продължи усилията си за преструктуриране.
(493)
Повторно беше изтъкнато също така, че Съюза не може да осигури масово производство и че, поради произтичащата от това невъзможност да реализира съответни икономии от мащаба, той не би бил в състояние да задоволи силното търсене на по-евтини обувки в Съюза. На първо място се подчертава, че това твърдение е необосновано. На второ място, сред производителите от Съюза съществуват също определен брой по-големи производители на обувки от сегмента на по-ниското качество и по-ниските продажни цени, някои от които бяха анализирани в рамките на извадката. Освен това, що се отнася до твърдението, че производството на Съюза не би могло да достави желаните обеми, следва да се отбележи, че разследването показа, че повечето от големите вносители, включени в извадката, не само че не поръчват само от един единствен доставчик, а също така поръчват относително по-малки обеми от няколко доставчици. Всичко това, заедно с ефекта от „клъстерния модел“, изложен в раздел E.2, при който се обединява работната сила на няколко по-малки дружества, логично би следвало да позволи и на производството на Съюза да произведе по-големи обеми. Поради това този аргумент се отхвърля.
(494)
Две заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на производителите от Съюза, чието производство е изнесено в световен мащаб, не е било анализирано също толкова подробно, както това на производителите от Съюза, включени в представителната извадка. При все това се отбелязва, че анализът е включвал оценка на всички заинтересовани страни, доколкото те са съдействали при разследването. Например, сравнително подробно бе разгледан интересът на крупен производител от Съюза, който бе изключен от определението за производство на Съюза поради обема на неговия внос (вж. съображение 402 и следващите го). Следва също така да се отбележи, че дружествата в Съюза, които са изнесли по-голямата част от своето производство в трети държави, от техническа гледна точка следва да се разглеждат при антидъмпингови разследвания като вносители, като положението на тези вносители бе изцяло взето предвид и анализирано в съображение 408 и следващите го.
(495)
Една от страните посочи, че е направена погрешна оценка на интересите на производителите от Съюза, които преди са били включени в извадката, тъй като по нейно твърдение част от тях са се противопоставили на запазването на мерките. Това обаче не отговаря на истината, тъй като дори дружеството, което не е виждало предимство за самото него, е заявило, че мерките допринасят за възпиране на дъмпинговия внос. Само едно единствено друго дружество посочи, че е трудно за него в условията на икономическа криза да предвиди точния ефект от антидъмпинговите мита в бъдеще, но това дружество не е споменавало, че митата са лишени от основание. Така, дори страните, които изрично не са споменавали, че извличат пряка полза от мерките, изтъкнаха, че мерките са донесли непряка изгода чрез възпиране на вноса от КНР и Виетнам.
(496)
В резултат на това е окончателно потвърдено, че като цяло производителите от Съюза са спечелили от мерките и са показали способността си да подобрят своето положение, щом мерките смекчат последиците от вредоносния дъмпинг.
2. ИНТЕРЕС НА НЕСВЪРЗАНИТЕ ВНОСИТЕЛИ
(497)
Няколко заинтересовани страни отправиха критика като цяло във връзка с факта, че са защитени интересите на анонимни жалбоподатели, докато интересите на вносителите, другите стопански субекти, както и на потребителите, са пренебрегнати в голяма степен. Отбелязва се, че като цяло бе счетено, че налагането на антидъмпингови мита е от полза за производителите от Съюза и не бе счетено, че то оказва непропорционално негативно въздействие върху другите имащи отношение субекти. Твърдението за дискриминация обаче между тези страни се отхвърля категорично, тъй като всички страни бяха третирани по един и същи начин по време на разследването и всички интереси на оказалите съдействие стопански субекти, като вносители, търговци на дребно, производители от Съюза с изнесени производства и потребители, бяха внимателно проучени и анализирани при разследването.
(498)
Няколко страни заявиха, че печалбите на вносителите няма да бъдат достатъчно високи, за да посрещнат увеличените разходи по вноса, тенденциите в развитието на обменния курс, разходите за преминаване към други източници за снабдяване и антидъмпинговите мита. Това твърдение обаче не бе достатъчно обосновано. Както е показано в таблица 22, естеството на размера на печалбата на вносителите, а именно около 20 %, е такова, че изглежда, че те все още могат да посрещат горепосочените разходи.
(499)
Заявено бе, че посочената за вносителите цифрова величина за заетостта, т.е. около 23 000 души, е твърде ниска, тъй като в нея не са включени „работните места с добавена стойност“ в Съюза. Това обаче не е вярно. Цифровата величина за заетостта за вносителите е изчислена въз основата на проверени цифрови величини за заетостта на включените в извадката вносители, като в тях са включени и работните места с голяма добавена стойност, като дизайн, маркетинг, научноизследователска и развойна дейност, създаване на търговски марки и пр., които могат да бъдат отнесени към разглеждания продукт. Всички проверени цифрови величини за заетостта бяха събрани и съотнесени към обема на вноса на разглеждания продукт от включените в извадката вносители. След това полученият резултат бе екстраполиран към общия обем на вноса от засегнатите държави. По този начин в установената цифрова величина за заетостта бяха включени и значителни „работни места с добавена стойност“ в Съюза.
(500)
Някои страни заявиха, че аргументът, че вносителите могат лесно да преминат към други източници за снабдяване е в действителност неверен и опростенчески. Една заинтересована страна заяви, че не съществуват алтернативни източници за снабдяване. В това отношение се отбелязва, че никога не е твърдяно, че преминаването към други източници за снабдяване ще бъде лесно. Комисията не отхвърля, че преминаването към други доставчици може да породи допълнителни разходи и изисква време и че същевременно някои вносители имат отдавна установени взаимоотношения със своите доставчици. Въз основа на информацията, получена от включените в извадката вносители и от друг невключен в извадката вносител, бе възможно обаче в съображение 452 да се достигне до заключението, че съществува значителна степен на гъвкавост и че допълнителните усилия за преминаване към други източници не биха били такива, че да попречат на тези оператори да го направят. Тези вносители в действителност значително са увеличили доставките си от трети държави, както е показано в таблица 19. Същата тенденция бе наблюдавана при невключените в извадката вносители, като се има предвид фактът, че данните от Евростат сочат ръст от 4 процентни пункта по отношение на вноса от трети държави (таблица 7).
(501)
Някои заинтересовани страни заявиха, че продължаването на мерките ще засили намаляването на работни места в Съюза, несъмнено по отношение на вносителите и търговците на дребно. Това твърдение не бе обосновано от заинтересованите страни. Освен това от досието става ясно, че що се отнася до включените в извадката вносители, заетостта, свързана с разглеждания продукт, е нараснала с 6 % в периода 2005 г.-РПП.
(502)
Заявено бе, че липсва анализ на потенциалните ползи за вносителите от прекратяването на мерките. Във връзка с това се отбелязва, че въз основа на постановеното в член 21 от основния регламент следва да бъде анализирано дали съществуват основателни причини за неналагане на антидъмпингови мерки. В рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие това означава, че следва да бъде анализирано дали съществуват основателни причини да не продължи прилагането на мерките, т.е. следва да бъдат установени негативните последици от удължаването на срока на действие на тези мерки и тези последици да бъдат съпоставени с ползите за производството на Съюза, за да се прецени дали негативните последици са непропорционални. По този начин от правна гледна точка обратният сценарий, т.е. допускането срокът на мерките да изтече, е необходимо да бъде допълнително анализиран само ако в случая са налице конкретни признаци, че това ще представлява непропорционална тежест за вносителите, търговците на дребно или потребителите. Такива признаци не бяха констатирани. Въпреки това и единствено за целите на аргументацията може да бъде казано следното за вероятното въздействие върху вносителите, търговците на дребно и потребителите, в случай че мерките бъдат прекратени. По отношение на вносителите при разследването стана ясно, че известна част от загубата им на рентабилност от 2005 г. до РПП може да се сметне за резултат от платените антидъмпингови мита. Ако мерките бъдат прекратени и всички други разходи останат непроменени, посочените разходи не биха съществували вече и в това отношение нивата на печалба биха могли да надхвърлят установените при разследването нива от приблизително 20 %. По отношение на търговците на дребно не става ясно от информацията в досието дали те биха извлекли полза от евентуално изтичане на срока на действие на мерките, понеже включените в извадката вносители не винаги адаптираха цените си на препродажба в случай на намаляване на цените на вноса, което може да бъде установено чрез сравняване на средноаритметичната цена на вноса със средноаритметичната цена на препродажба от 2007 г. до РПП.
По отношение на въздействието върху потребителите е дори още по-малко вероятно евентуално изтичане на срока на действие на мерките да предизвика намаляване на цените, предвид на това че цените на дребно остават общо взето непроменени въпреки промените на цените на етап внос от 2005 г. до РПП. Освен това е малко вероятно и това потребителите да извлекат ползи под формата на увеличен избор, с оглед на това че в досието липсват данни изборът на потребителите да е бил засегнат от налагането на антидъмпингови мита. Във всеки случай всичко това не може да промени цялостното заключение, че липсват убедителни причини мерките да не бъдат запазени.
(503)
Някои вносители и техните асоциации заявиха, че въздействието на кризата е подценено и че последиците от икономическия спад ще продължат да се задълбочават. На първо място, тези твърдения не бяха достатъчно обосновани, тъй като не бяха представени конкретни данни, свързани с разглеждания продукт. Както е посочено в съображение 436 и следващите го, въздействието на кризата бе анализирано до юни 2009 г. въз основа на най-точните налични данни, т.е. бе изпратен допълнителен въпросник, за да може този въпрос да бъде специално проучен. Въз основа на събраната информация бе направен предпазлив анализ на получените данни и е ясно, че анализът се основава главно на данни от периода до юни 2009 г. Поради това не може да бъде изключено, че въздействието на икономическата криза върху потреблението и цените е по-тежко в сравнение с периода до юни 2009 г., но все още може да се стигне до заключението, че - с оглед на нивото на печалба, което е далеч над 15 % - е малко вероятно вносителите да бъдат засегнати внезапно в непропорционална степен от изолираното въздействие на антидъмпинговите мита.
Това е още по-вярно, доколкото положението на пазара в периода след юни 2009 г. сочи смесени резултати, като в някои държави-членки има признаци за подобрение. Поради това на настоящия етап не изглежда въздействието на кризата да е било сериозно подценено. Освен това се отбелязва, че с разглеждането на горепосочените данни Комисията далеч е надхвърлила правните си задължения, тъй като в член 6, параграф 1 от основния регламент изрично се постановява, че информацията, отнасяща се до период, следващ разследвания период, обикновено не се взема предвид.
(507)
На последно място, някои страни повторно заявиха, че някои видове продукти следва да бъдат изключени от антидъмпинговите мерки с оглед на интереса на Съюза, тъй като в Съюза се е запазило едва незначително производство особено на спортни обувки и обувки, различни от домашни обувки. Заявено бе, че спадът в производството на Съюза представлява промяна в обстоятелствата, която следва да бъде взета предвид при преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие. На първо място, припомня се, че не е възможно промяна в обхвата на мерките да бъде направена в рамките на преразглеждане с оглед изтичането на срока съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент, както това бе посочено в съображение 61 от настоящия регламент. Дори и ако се допусне, че това би било възможно от правна гледна точка, въпреки че то не е, се отбелязва, че това твърдение за намаляващо производство вече бе отправено при първоначалното разследване и бе отхвърлено в съображения 28 и 38 от окончателния регламент. Тъй като тези страни не представиха никакви нови доказателства, с които да се покаже до каква степен е намаляло производството на Съюза на тези видове обувки, в сравнение с първоначалното разследване, твърдението се отхвърля и констатациите, описани в съображение 450 от настоящия регламент, с настоящото се потвърждават.
3. ИНТЕРЕС НА ДИСТРИБУТОРИТЕ/ТЪРГОВЦИТЕ НА ДРЕБНО
(505)
Една заинтересована страна заяви, че при анализа е направено изкуствено разграничаване между вносители и търговци на дребно и че не е взет предвид интересът на интегрираните дружества, които следва да понасят цялата тежест на мерките. На първо място, отбелязва се, че единственото дружество, което оказа съдействие като търговец на дребно, бе в действителност интегриран вносител/търговец на дребно, както това е посочено в съображение 460 по-горе, като по този начин спецификата на тези интегрирани дружества бе отразена както при включените в извадката вносители, така и при анализа за търговците на дребно. На второ място, предвид бе взета и цялата информация, предоставена от други търговци на дребно, които не оказаха пълно съдействие при разследването. Така Комисията проучи и анализира цялата налична информация относно интегрираните дружества. С оглед на горепосоченото, твърдението, че интересът на интегрираните дружества не е бил взет предвид, не може да бъде прието.
(506)
Някои заинтересовани страни отправиха критика като цяло, твърдейки, че въздействието на мерките върху търговците на дребно не е достатъчно подробно анализирано. Това твърдение не бе подкрепено с доказателства. Както е описано в съображение 459 и следващите го, Комисията се опита неколкократно и изпреварващо да събере информация от търговците на дребно, но с изключение на един интегриран вносител/търговец на дребно, оказал съдействие като вносител, нито една търговска верига за търговия на дребно не се съгласи да съдейства напълно в разследването. Въпреки ограниченото съдействие от страна на търговците на дребно при анализа бе проучена, в рамките на възможното, цялата налична информация относно сектора за търговия на дребно, като писмените данни от заинтересованите страни, информацията, предоставена по време на изслушванията, проучването на пазара, разработките и специализираната преса. С оглед на горепосоченото, твърдението, че въздействието на мерките върху търговците на дребно не е било достатъчно подробно анализирано, следва да бъде отхвърлено.
(507)
Няколко страни отправиха твърдения, че Комисията не е взела предвид наличната публично достъпна информация относно рентабилността на търговците на дребно. Една страна заяви, че данните за рентабилността, събрани от публично достъпните финансови отчети на основни търговци на дребно в Съюза, сочат будещо сериозни тревоги положение, като това не е било взето предвид при анализа. В същия дух някои страни сметнаха, че изключително тежкото въздействие на икономическата криза върху сектора за търговия на дребно не е било взето предвид. Заявено бе, че независимо от факта, че една от най-големите търговски вериги на дребно за обувки е отчела рекордни печалби за 2008 г., този случай е изключение от правилото и по-малките търговци на дребно изпитват сериозни затруднения. В това отношение отново се отбелязва, че съдействието от страна на търговците на дребно бе твърде ограничено, тъй като само един търговец на дребно/вносител напълно съдейства при разследването. Освен това нито преди, нито след разкриването на заключенията не бе представена конкретна информация за печалбата на търговците на дребно по отношение на обувките от естествена кожа или разглеждания продукт. При все това Комисията взе предвид и анализира редица други източници на информация, като документите, представени от страна на търговците на дребно, информацията от пазара, материалите в пресата, които сочат големи разлики в печалбите в сектора за търговия на дребно: докато при някои търговци на дребно определено изглежда, че маржовете са намалели и търсенето е било по-слабо, в специализираната преса по отношение на останалите са отчетени повишаващи се продажби и приходи. Така горепосочената от страните публично достъпна информация бе проучена, но се оказа, че тя дава само частична представа и поради това бяха използвани редица други източници на информация, които показаха по-голямо разнообразие на нивата на печалбите. Впоследствие въздействието на икономическия спад върху търговците на дребно бе анализирано в рамките на възможното въз основа на наличната информация. Поради това твърдението, че рентабилността на търговците на дребно не е била правилно анализирана, следва да бъде отхвърлено.
(508)
Някои страни възразиха срещу позоваването на общото ниво на рентабилност на сектора за търговия на дребно и на оборота, постигнат при другите обувки, тъй като смятат това за нямащо отношение към разследването. Една страна заяви, че ако разследващият орган установява, че въздействието от налагането на мерките по отношение на търговците на дребно е било смекчено от продажбите на други продукти, то следва да се направи подобен анализ и по отношение на производителите от Съюза. Отбелязва се, че положението на търговците на дребно и на производителите от Съюза на сходния продукт е различно, тъй като последните произвеждат основно обувки от естествена кожа, докато търговците на дребно обикновено разполагат с по-широк набор от други продукти. Поради това твърденията, направени в съображение 472 и следващите го, остават валидни.
(509)
Някои страни поставиха под въпрос точността на цифровите величини за заетостта в сектора за търговия на дребно и изразиха становище, че се касае за повече работни места, без да обосноват този аргумент. В това отношение следва да се отбележи, че цифровата величина за заетостта в сектора за търговия на дребно, както е посочено в съображение 459, са изчислени въз основа на проверените цифрови величини за заетостта - свързани с дейността по търговия на дребно и с разглеждания продукт- на единствения оказал съдействие вносител/търговец на дребно. След това е направена приблизителна оценка чрез екстраполиране на горепосочените цифри за заетостта въз основа на обемите, търгувани на дребно от тази компания, съпоставени с общите обеми на разглеждания продукт, търгуван на дребно на пазара на Съюза. След това тази приблизителна оценка бе подложена на кръстосана проверка с документите, предоставени от другите страни и с източници в областта на проучването на пазара, чрез които установеният от Комисията размер бе потвърден. Поради това горепосоченият аргумент се отхвърля.
(510)
Няколко страни заявиха, че търговците на дребно, и по-специално МСП, изпитват затруднения при преминаване към други източници, тъй като са установили дълготрайни и основани на доверие отношения и биха били възпрепятствани от свързаните с това разходи по преминаване към други доставчици и забавяне. Някои страни заявиха, че в условията на настоящия икономически спад търговците на дребно изпитват особени затруднения да се справят с разходите по преместване на производството. В това отношение се приема, че преминаването към други източници може да породи определени проблеми за някои търговци на дребно във време на икономическа криза. Комисията обаче не смята, че разходите и забавянето, свързани с преминаването към други източници за снабдяване, са възпрепятстващи. В действителност информацията, събрана по време на разследването, показва, че редица търговци на дребно са потърсили възможности за алтернативно снабдяване и са се пренасочили, без това да окаже непропорционално негативно въздействие. Поради това горепосоченият аргумент не може да бъде приет.
(511)
Една страна посочи, че повишената стойност на обувките от естествена кожа от КНР и Виетнам, в допълнение към мерките, е направила снабдяването от тези страни неконкурентоспособно. Аргументът, че снабдяването от засегнатите страни вече не представлява интерес от гледна точна на конкурентоспособността, не бе подкрепен с доказателства и не изглежда съвместим с констатацията, че през РПП общият пазарен дял на вноса от засегнатите страни все още е възлизал на 28 %. Освен това твърдението, че в засегнатите страни има други повишаващи се разходи, които влияят върху вземането на решения от страна на вносителите във връзка със снабдяването, потвърждава констатацията на Комисията в съображение 404 и следващите съображения, че изглежда съществуват други фактори, различни от антидъмпинговото мито, които влияят на решението на вносителите/търговците на дребно да преминат към друго снабдяване. Тъй като се замесени много други фактори, не е възможно цялото негативно въздействие да се припише на мерките.
(512)
Няколко страни заявиха, че не е било достатъчно отчетено, че потребителските ценови точки не са позволили малките повишения на цените да бъдат прехвърлени върху потребителите. С това становище в действителност бе потвърдена констатацията на Комисията, че увеличаването на цените на търговците на дребно е било твърде малко, за да намери съществен израз на равнището на потребителите. В това отношение се прави позоваване на съображение 477.
(513)
Една страна заяви, че при анализа не е отчетена ожесточената ценова битка в сектора на търговията на дребно. Този аргумент се отхвърля, тъй като силната конкуренция в търговията на дребно бе взета предвид при анализа, както е описано в съображение 467.
4. ИНТЕРЕС НА ПОТРЕБИТЕЛИТЕ
(514)
Няколко страни изразиха становище, че увеличението на потребителските цени е било по-голямо от констатираното в рамките на разследването и че в случай на удължаване на мерките потребителските цени ще нараснат допълнително. Други страни поставиха под въпрос точността на цифрите, използвани от Комисията за потребителските цени, твърдейки, че те не обхващат всички държави-членки и включват и други продукти освен разглеждания продукт. Две страни отправиха жалба относно факта, че не е била взета предвид предоставената от едната от тях информация от наблюдението на сектора. Следва в това отношение да се припомни, че цялата предоставена информация относно цените на дребно бе анализирана по време на разследването, като се прави препратка към съображение 463 и следващите го.
В действителност Комисията използва редица източници, за да установи развитието в цените на дребно, а именно информацията от съдействащите страни (цените на препродажба на търговците на едро, покупните цени и цените на препродажба на съдействащия вносител/търговец на дребно и на други търговци на дребно, предоставили информация), твърденията на редица заинтересовани страни, че потребителските цени не са се увеличили, както и информация от статистически източници. Счетено бе, че последният източник, данни от който са представени в таблица 23, е по-достоверен в сравнение с информацията от наблюдението на сектора по отношение на горепосочените цени на дребно поради следните причини: в действителност представените от тази страна данни бяха счетени за данни с по-тесен обхват и по-малка представителност, тъй като се отнасят за много малка част от обхвата на продукта и не включват един важен потребителски пазар, а именно Обединеното кралство, който представлява - според заинтересованите страни - пазар на дребно с голяма конкурентоспособност. За сметка на това информацията, представена в таблица 23, е събрана от националните статистически служби (в това число по отношение на Обединеното кралство, където се отчита слабо понижаване на потребителските цени в периода 2005 г.-РПП) и в нея разглежданият продукт доминира. Във всички случаи информацията, предоставена от заинтересованите страни по време на разследването, показа умерен ръст на цените или дори намаление. Въз основа на това горепосочените аргументи следваше да бъдат отхвърлени.
(515)
Една страна заяви, че за потребителите е било трудно да получат висококачествени продукти на разумни цени. Този аргумент не бе обоснован и поради това не бе взет предвид.
(516)
Една страна отправи твърдение, че намаляващото потребление на обувки от естествена кожа показва негативното въздействие на мерките върху потребителите, без обаче да подкрепи с доказателства този аргумент. Както е описано в съображение 482, потребителските цени са се запазили до голяма степен стабилни и следователно негативно въздействие върху потребителите няма. Комисията констатира наличието на редица фактори, довели до намалено потребление на обувки от естествена кожа, в това число променящите се модни тенденции, и поради това не бе възможно да се достигне до заключение, че намаляващото потребление може да бъде приписано на мерките. Поради това горепосоченият аргумент се отхвърля.
5. ДРУГИ КОМЕНТАРИ ВЪВ ВРЪЗКА С ОПОВЕСТЯВАНЕТО
(517)
Две страни заявиха, че анализът на интереса на Съюза е бил непълен, тъй като в него не са отчетени интересите на доставчици на логистични услуги в Съюза (превозвачите и пр.). Следва да се отбележи, че нито един такъв оператор не е заявил своя интерес и не е искал становището му да бъде взето предвид, а и няма постъпила информация в това отношение. Ето защо твърдението, че анализът на интереса на Съюза е непълен в това отношение, се отхвърля. В същия дух някои страни заявиха, че в частта относно интереса на Съюза е следвало да се анализира положителното въздействие от допускането срокът на мерките да изтече. По отношение на това твърдение се прави препратка към обяснението, дадено в съображение 502, за причините, поради които в настоящия случай такъв анализ не се счита за необходим от правна гледна точка.
(518)
Виетнамското правителство и виетнамската асоциация на производителите на кожени изделия и обувки заявиха, че продължаването на мерките намалява ефекта на програмите за помощ, средства по които се предоставят от Съюза. Налагането или удължаването на срока на действие на антидъмпинговите мита е естествено техническо последствие от факта, че бе констатирано участие на виетнамските износители във вредоносни дъмпингови практики. Всеки един политически довод, като изведеният на преден план, излиза извън правната рамка и по този начин става нецелесъобразен. Освен това не съществува конфликт между предоставянето на Виетнам на помощ за развитие в различни области от страна на Съюза и налагането на антидъмпингови мита вследствие на щателно разследване, проведено в съответствие с правилата на международната търговия.
М. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(519)
С оглед на горепосоченото антидъмпинговите мерки за обувки от естествена кожа следва да бъдат продължени. Независимо от това и без да се пренебрегва, че беше установено продължаването на вредоносния дъмпинг и че интересите на Съюза изискват налагането на мерки, за настоящата процедура са характерни особени обстоятелства, както е посочено в съображения 324-326 по-горе, които също следва да бъдат адекватно отчетени по време на действието на антидъмпинговите мерки. Разследването показа, че съществува вероятност от продължаване на вредата в краткосрочен/средносрочен план, докато процесът на приспособяване на производството на Съюза бъде завършен. Поради това срокът на действие на мерките следва да бъде ограничен на 15 месеца.
(520)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент удължаването на мерките вследствие на преразглеждането с оглед на изтичането на срока обикновено се прилага за период от 5 години, освен ако няма конкретни основания или обстоятелства, налагащи по-кратък период. В настоящия случай разследването показа, че през разглеждания период производството на Съюза е претърпяло значителни промени. По-специално бе констатирано, че за една част от сектора е бил характерен процес на адаптиране на бизнес модела с нарастващи печалби, които са се доближили до целевата печалба. Също така бе констатирано, че за дейността на тази група е било характерно значително разрастване както като оборот, така и като обем, водещи до постепенно абсорбиране от нейна страна на съществена част от другата група в сектора, която не е предприела значителни промени в своя бизнес модел.
(521)
Въз основа на тези констатирани тенденции се счита, че към настоящия момент вече не може да бъде потвърдена вероятността за продължаване на вредата по отношение на периода след посочения в съображение 519 период. Поради това се счита за нецелесъобразно да се предлага продължителност на мерките, която да надвишава посочения период.
(522)
Следва да се припомни, че мерките, предмет на настоящото преразглеждане, бяха разширени с Регламент (ЕО) № 388/2008 (11) относно вноса на същия продукт, доставян от Административен район със специален статут Макао, деклариран или не с произход от Административен район със специален статут Макао. В това отношение в рамките на настоящото преразглеждане не бяха представени нови елементи. Поради това окончателното антидъмпингово мито от 16,5 %, приложимо към вноса с произход от КНР, следва да бъде разширено, така че да обхване вноса на същия продукт, доставян от Административен район със специален статут Макао, деклариран или не с произход от Административен район със специален статут Макао.
Н. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(523)
Всички страни бяха уведомени за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на мита на КНР и Виетнам. В съответствие с разпоредбите на основния регламент, на страните беше даден срок, в който да представят своите становища във връзка с това оповестяване. Представените от страните писмени и устни становища бяха разгледани и, където беше уместно, окончателните констатации бяха съответно изменени.
От горепосоченото следва, че антидъмпинговите мита следва да се запазят в продължение на 15 месеца,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на обувки с горна част от естествена или възстановена кожа, с изключение на спортни обувки, обувки по специална технология, пантофи и други домашни обувки и обувки със защитно покритие отпред, с произход от Китайската народна република и Виетнам и класирани в кодове по КН 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 и ex 6405 10 00 (12).
Кодовете по ТАРИК са изброени в приложението към настоящия регламент.
2. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
„спортни обувки“ означава обувки по смисъла на забележка 1към подпозициите към глава 64 от приложение I към Регламент (ЕО) № 1031/2008 на Комисията (13);
„обувки по специална технология“ означава обувки с цена CIF за чифт не по-ниска от 7,5 EUR, използвани за спортни дейности, с лята подметка от един или повече пластове, която не е лята под налягане (шприцована), произведена от синтетични материали, специално проектирани да поемат удара от вертикални или странични движения и с технически характеристики, като например херметични стелки, съдържащи газ или течност, механични компоненти, които поемат или неутрализират удар, или материали като полимери с ниска плътност, които са класирани в кодове по КН ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98;
„обувки със защитно покритие отпред“ означава обувки с вградено защитно покритие отпред с устойчивост на удар най-малко 100 джаула (14) и класирани в кодове по КН ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 и ex 6405 10 00;
„пантофи и други домашни обувки“ означава такива обувки, които се класират в код по КН ex 6405 10 00.
3. Ставката на антидъмпинговото мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продуктите, описани в параграф 1, и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингови мита
Допълнителен код по ТАРИК
КНР
Golden Step
9,7 %
A775
Всички други дружества
16,5 %
A999
Виетнам
Всички дружества
10,0 %
-
4. Окончателното антидъмпингво мито от 16,5 % и приложимо към вноса от „всички други дружества“ в Китайската народна република се разширява и върху вноса на продуктите, описани в параграф 1, доставяни от Административен район със специален статут Макао, декларирани или не с произход от Административен район със специален статут Макао. Кодовете по ТАРИК за внос, доставян от Административен район със специален статут Макао, са изброени в приложението към настоящия регламент.
5. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. В сила е за период от 15 месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 22 декември 2009 година.