Rådets forordning (EF) nr. 1676/2001
af 13. august 2001
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie med oprindelse i Indien og Republikken Korea og om endelig opkrævning af den midlertidige told
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1) ("grundforordningen"), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1) Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 367/2001(2) ("forordningen om midlertidig told") en midlertidig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie ("PET-folie") henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90 og med oprindelse i Indien og Republikken Korea ("Korea").
(2) Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 1999 til 31. marts 2000 ("undersøgelsesperioden"). Undersøgelsen af den udvikling, der blev lagt til grund for skadesanalysen, omfattede perioden fra 1. januar 1996 til 31. marts 2000 ("den betragtede periode").
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(3) Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger over for importen af PET-folie med oprindelse i Indien og Korea fremsatte flere interesserede parter skriftlige bemærkninger. De parter, der anmodede herom, fik også mulighed for at blive hørt mundtligt.
(4) Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en endelig afgørelse.
(5) Der blev aflagt yderligere kontrolbesøg hos følgende selskaber:
- Emtec Magnetics GmbH, Ludwigshafen, Tyskland
- Rogers Induflex NV LEX NV, Gent, Belgien
- Leonhard Kurz GmbH & CO., Fürth, Tyskland
- Eurofoil, Blaenavon, Det Forenede Kongerige.
(6) Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold, og at der sker en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist til at gøre indsigelse efter denne meddelelse.
(7) Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de midlertidige afgørelser er i påkommende tilfælde blevet ændret i overensstemmelse hermed.
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
a) Parternes argumenter
(8) Visse eksporterende producenter gentog argumentet om, at metalliseret PET-folie ikke burde være omfattet af varedækningen i den aktuelle procedure, idet metalliseret PET-folie ikke kunne anses for at være identisk med PET-grundfolie, da den havde andre grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og krævede andet produktionsudstyr og -processer, således at den var dyrere at fremstille og derfor solgtes til en højere pris. Disse parter fremførte også, at metalliseret PET-folie har andre anvendelsesformål end PET-grundfolie og også tariferes under andre KN-koder end KN-kode ex 3920 62 19 og 3920 62 90, nemlig under KN-kode 3921.
b) Resultaterne af undersøgelsen
(9) Det fremgik af undersøgelsen, at metalliseringsprocessen, der består af en tilføjelse af metal, f.eks. aluminium, ved en pådampningsproces, ikke ændrer PET-folies grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber. Desuden er PET-grundfolie og metalliseret PET-folie indbyrdes udskiftelige i mange anvendelsesformål og kan have samme eller næsten samme brug. Derfor bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 19 i forordningen om midlertidig told, nemlig at metalliseret PET-folie og PET-grundfolie er en og samme vare, som tariferes under de KN-koder, der er omfattet af proceduren, dvs. KN-kode ex 3920 62 19 og 3920 62 90.
(10) Det skal bemærkes, at det forhold, at et yderligere produktionstrin er nødvendigt for at fremstille metalliseret PET-folie med højere produktionsomkostninger og salgspriser til følge, ikke i sig selv er et element, der berettiger en udelukkelse af en bestemt type PET-folie fra varedækningen i proceduren.
(11) Endelig fremgik det af undersøgelsen, at der må sondres mellem metalliseret PET-folie og folie, der er forstærket, lamineret, støttet eller på lignende måde kombineret med andre materialer. Disse processer ændrer PET-folies grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber i en sådan grad, at den vare, der følger af disse processer, ikke kan anses for at være den pågældende vare. Det skal desuden bemærkes, at kun når PET-folie kombineres med andre materialer på en sådan måde, kan den færdige vare tariferes under KN-kode 3921.
(12) I mangel af andre bemærkninger end de ovennævnte bekræftes varebeskrivelsen i betragtning 9 til 22 i forordningen om midlertidig told.
2. Samme vare
(13) Da der ikke er fremsat bemærkninger, bekræftes definitionen af den samme vare i betragtning 23 i forordningen om midlertidig told.
D. DUMPING
1. Generel metode
a) Normal værdi, eksportpris og sammenligning
(14) I mangel af bemærkninger til disse punkter bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 28 til 34 i forordningen om midlertidig told.
b) Dumpingmargener
(15) Den generelle metode, som er benyttet til at fastsætte dumpingmargenerne for de undersøgte selskaber, og som er beskrevet i betragtning 35 i forordningen om midlertidig told, bekræftes.
(16) Den generelle metode, som er benyttet til at fastsætte dumpingmargenerne for de samarbejdsvillige selskaber, der ikke indgik i stikprøven, og som er beskrevet i betragtning 36 i forordningen om midlertidig told, bekræftes. Ved fastsættelsen af dumpingmargenen for de samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven, blev der set bort fra tilfælde, hvor dumpingmargenen udgjorde 0 % eller var ubetydelig.
(17) Den generelle metode, som er benyttet til at fastsætte dumpingmargenerne for de eksporterende producenter, som enten ikke besvarede spørgeskemaet, eller som ikke gav sig til kende på anden måde, og som er beskrevet i betragtning 37 og 38 i forordningen om midlertidig told, bekræftes. For så vidt angår Korea, hvor kun en af de tre eksporterende producenter i stikprøven fandtes at have foretaget dumping, blev restdumpingmargenen imidlertid fastsat til den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for et repræsentativt antal modeller med de højeste dumpingmargener, som eksporteredes af den pågældende eksporterende producent.
(18) Det skal bemærkes, at i tilfælde, hvor en eksporterende producent eksporterede mere end en varetype til Fællesskabet, blev den vejede gennemsnitlige samlede dumpingmargen fastsat ved at beregne den dumping, der fandtes for hver type, uden nulstilling af den "negative dumping", der fandtes for individuelle typer.
2. Indien
a) Normal værdi og eksportpris
(19) I mangel af nye oplysninger bekræftes resultaterne i betragtning 39 til 42 i forordningen om midlertidig told.
b) Sammenligning
i) Handelsled
(20) En indisk eksporterende producent gentog sit krav om en justering for forskelle i handelsled mellem salget af den pågældende vare til forhandlere på hjemmemarkedet og eksportmarkedet (betragtning 47 i forordningen om midlertidig told).
(21) Efter meddelelsen om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for vedtagelsen af de midlertidige foranstaltninger, blev det endvidere fremført, at der fandtes to handelsled (endelige brugere og forhandlere) på begge markeder (hjemmemarkedet og eksportmarkedet), og at der burde foretages en selektiv sammenligning, således at eksportpriserne ved salg til forhandlere skulle sammenlignes med normale værdier fastsat på grundlag af salget til forhandlere, og eksportpriserne ved salg til endelige brugere skulle sammenlignes med normale værdier fastsat på grundlag af salget til endelige brugere.
(22) Oplysningerne i besvarelsen af spørgeskemaet, som efterfølgende kontrolleredes, tydede imidlertid allerede på, at der ikke var konsekvente og klare forskelle i funktioner og priser mellem de forskellige handelsled for sammenlignelige modeller, når de solgtes på eksportlandets hjemmemarked. Derfor bekræftes resultaterne i betragtning 46 og 47 i forordningen om midlertidig told, og kravet om en selektiv sammenligning afvises.
ii) Andre justeringer
(23) De indiske eksporterende producenter påstod, at eksportprisen burde være blevet justeret for de fordele, der blev opnået i henhold til toldgodtgørelsesordningen (DEPB) på efter-eksportbasis, jf. artikel 2, stk. 10, litra k), ("andre faktorer") og/eller artikel 2, stk. 10, litra b), ("importafgifter og indirekte skatter") (alt efter eksportøren). De hævdede, at indkomsten fra DEPB førte til en lavere eksportpris, og at Kommissionen derfor burde have lagt denne indkomst til eksportprisen for at sikre en rimelig sammenligning med den normale værdi, da hjemmemarkedssalget ikke opnår fordele af sådanne indtægter. De indiske eksportører hævdede desuden, at fradraget i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 1, af de eksportsubsidier, der er afhjulpet af den eksisterende udligningstold, fra antidumpingtolden ikke var retligt berettiget, da udligningstolden var fastsat på grundlag af en anden undersøgelsesperiode.
(24) Artikel 2, stk. 10, i grundforordningen giver kun mulighed for justeringer, der påvirker prissammenligneligheden. I besvarelserne af spørgeskemaet og under kontrolbesøgene blev DEPB-fordelen altid angivet som "anden indtægt" og ikke som en "negativ omkostning", der blev tilskrevet omkostningerne til råmaterialer for de eksporterede varer. Allerede på grundlag af selskabets regnskaber er der derfor ingen udtrykkelig forbindelse mellem prisfastsættelsen for de eksporterede varer og de indtægter, der er modtaget fra DEPB.
(25) Bestemmelserne i artikel 14, stk. 1, i grundforordningen, som afspejler artikel VI i GATT-overenskomsten, viser, at en sådan subsidiering, omend indirekte, kan behandles i en antidumpingundersøgelse og enhver forordning om indførelse af antidumpingtold, forudsat at varen ikke er pålagt både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. Begrundelsen for artikel 14, stk. 1, i grundforordningen er at undgå dobbelt told for at afhjælpe samme situation, der opstår som følge af dumping eller eksportsubsidiering, og udligningstold, der følger af eksportsubsidier, skal derfor fratrækkes uanset hvilken undersøgelsesperiode, der ligger til grund for fastsættelsen af denne told. Det bemærkes, at der som nævnt i betragtning 78 og 79 er foretaget en justering i henhold til artikel 14, stk. 1, i grundforordningen. Af alle disse årsager måtte ovennævnte anmodning afvises.
c) Dumpingmargen
(26) I mangel af bemærkninger eller nye oplysninger bekræftes den metode, der er anført i betragtning 51 til 53 i forordningen om midlertidig told.
(27)
TABELPOSITION
3. Korea
a) Normal værdi
(28) To koreanske samarbejdsvillige eksporterende producenter fremførte, at det såkaldte lokale eksportsalg (dvs. hjemmemarkedssalg bestemt til eksportmarkedet efter yderligere forarbejdning og/eller pakning) var blevet udelukket fra beregningen af den normale værdi, uden at der var retsgrundlag herfor. Det er imidlertid klart, at de koreanske myndigheder tillader et sådant salg at finde sted, uden at der tillægges lokale omsætningsafgifter (moms); sælgeren kan også overføre retten til at kræve toldgodtgørelse til køberen, og salget finder sædvanligvis sted i udenlandsk valuta. Det er derfor klart fra den måde, hvorpå dette salg er struktureret i Korea, at det er bestemt for eksport, og en korrekt sammenligning er ikke mulig. Den fremgangsmåde, der blev fulgt ved den foreløbige fastsættelse, bibeholdes derfor.
(29) På dette grundlag bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 57 i forordningen om midlertidig told.
b) Eksportpris
(30) To af de eksporterende producenter var forretningsmæssigt forbundet med importører i Fællesskabet, og de oplyste begge, at de fandt, at den fastsatte fortjenstmargen på 5,5 % for disse importører var urimeligt høj i betragtning af, at importørernes funktioner var begrænset til refakturering af salget, uden at de spillede en aktiv rolle i forbindelse med selve salget. Det blev fremført, at disse forretningsmæssigt forbundne importører ikke i sig selv skabte fortjeneste, men at de blot modtog provision af salget. Den angivne provisionssats kan imidlertid ikke nødvendigvis anses for korrekt, da parterne er forretningsmæssigt forbundne. Det forhold, at de forretningsmæssigt forbundne importører kan være aflønnet på grundlag af en fast provision, har ikke nødvendigvis nogen forbindelse med de funktioner, som udføres af de pågældende importører. Ingen af selskaberne fremlagde desuden specifikke oplysninger, der tydede på, at den anvendte margen ikke var i overensstemmelse med de fremherskende forhold på markedet.
(31) På dette grundlag bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 58 i forordningen om midlertidig told.
c) Sammenligning
i) Svingninger i valutakurser
(32) Efter anmodning fra de koreanske eksporterende producenter blev justeringen for en vedvarende bevægelse i vekselkurserne taget op til fornyet undersøgelse. Efter denne nye undersøgelse var gennemsnitsvalutakursen den kurs, der var gældende to måneder før den faktiske faktureringsdato.
ii) Toldgodtgørelse
(33) Alle de koreanske samarbejdsvillige eksporterende producenter fandt, at den metode, der blev benyttet ved fordelingen af toldgodtgørelsen på hjemmemarkedssalget, var urimelig, især fordi de pågældende råmaterialer benyttes til at fremstille andre varer end PET-folie. Kommissionen genovervejede derfor spørgsmålet og besluttede at anvende en revideret fremgangsmåde med to trin:
(34) Først beregnedes de mængder indkøbte råmaterialer, der udelukkende blev benyttet til fremstilling af PET-folie (uanset om varen var beregnet for salg til hjemmemarkedet eller til eksport), ved anvendelse af de nationalt godkendte koefficienter og udtrykt i procent af de samlede indkøbte råmaterialer. Disse procentsatser blev derfor anvendt på hver enkelt individuel råvareleverandør. Hvert råmateriale blev således fordelt på det hjemmemarkeds- og eksportsalg (af både den pågældende vare og andre varer), hvortil det blev benyttet, i det korrekte forhold. Fordelingen begyndte med de leverancer, hvor tolden var lavest, jf. forordningen om midlertidig told. Resultatet heraf var øgede justeringsberettigede toldgodtgørelsesbeløb for to eksporterende producenter.
Med ovennævnte undtagelser vedrørende toldgodtgørelse og valutakursomregning bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater, der er gengivet i betragtning 59 til 65 af forordningen om midlertidig told.
d) Dumpingmargen
(35) Undersøgelsesresultaterne i betragtning 66 og 67 i forordningen om midlertidig told bekræftes, undtagen for en samarbejdsvillig eksporterende producent, som modsatte sig anvendelsen af en sammenligning mellem en vejet gennemsnitlig normal værdi og individuelle transporttransaktioner med henblik på fastsættelsen af det pågældende selskabs dumpingmargen med den begrundelse, at blot udsving i eksportpriserne efter kunde, region eller periode ikke berettiger brugen af en sammenligning mellem vejede gennemsnit og transaktioner i forbindelse med fastsættelsen af dumpingmargenen. Spørgsmålet blev igen undersøgt, og det konstateredes, at der var et mønster af eksportpriser, som afviger mellem kunderne, og hvis virkninger for graden af den pågældende eksportørs dumping ikke var væsentlig. Den metode for fastsættelse af dumpingmargenerne for de undersøgte selskaber, som er beskrevet i betragtning 66 og 67 i forordningen om midlertidig told, blev derfor ændret for denne eksporterende producent fra en fremgangsmåde med sammenligning mellem et vejet gennemsnit og transaktioner til en fremgangsmåde med sammenligning mellem vejede gennemsnit.
(36)
TABELPOSITION
E. ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET
(37) Visse indiske eksporterende producenter fremførte, at definitionen af EF-erhvervsgrenen, og følgelig skadesanalysen, ikke burde have været begrænset til de tre samarbejdsvillige klagende fællesskabsproducenter, men også burde have omfattet alle de producenter i Fællesskabet, herunder Fapack, der var med til at indgive klagen, men som kun afgav visse grundlæggende oplysninger, samt tre andre producenter i Fællesskabet, som ikke er klagende parter og ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen eksporterende producent, og som ligeledes kun afgav visse grundlæggende oplysninger.
(38) Det bekræftes, at alle disse syv selskaber som nævnt i betragtning 73 i forordningen om midlertidig told faktisk er producenter i Fællesskabet og således tegner sig for produktionen i Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 1, i grundforordningen. Som anført i betragtning 70 i forordningen om midlertidig told afgav de fire sidstnævnte fællesskabsproducenter imidlertid kun nogle grundlæggende oplysninger, men besvarede ikke fuldt ud spørgeskemaet for producenter i Fællesskabet. Disse oplysninger kunne derfor ikke benyttes i forbindelse med vurderingen af EF-erhvervsgrenens situation. Disse fællesskabsproducenter indgik derfor ikke i definitionen af erhvervsgrenen i Fællesskabet. Argumentet måtte derfor afvises.
(39) En interesseret part anfægtede konklusionen om, at EF-erhvervsgrenen tegner sig for mere end 70 % af den samlede produktion i Fællesskabet af PET-folie. Kommissionen undersøgte dette spørgsmål igen, og der blev fundet en regnefejl. EF-erhvervsgrenen tegner sig i virkeligheden for 60 % af den samlede produktion i Fællesskabet.
(40) Visse interesserede parter hævdede, at hvis metalliseret PET-folie fortsat er omfattet af definitionen af den pågældende vare, bør visse producenter af metalliseret PET-folie også anses for at være fællesskabsproducenter, som udgør en del af erhvervsgrenen i Fællesskabet.
(41) Det fremgik af undersøgelsen, at de pågældende selskaber ikke fremstiller PET-grundfolie, men faktisk køber PET-grundfolie fra forskellige leverandører og derefter udfører den yderligere metaliseringsproces. Denne yderligere forarbejdning, som de foretager, er imidlertid ikke i sig selv tilstrækkelig til, at det er berettiget at anse dem for at være fællesskabsproducenter af PET-folie. De er blot forarbejdere af en vare uden at ændre dens grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber.
F. SKADE
1. Forbruget i Fællesskabet
(42) I mangel af nye oplysninger bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende forbruget i Fællesskabet i betragtning 76 til 79 i forordningen om midlertidig told.
2. Den pågældende import
a) Indledende bemærkning
(43) Visse eksporterende producenter fremførte, at importen fra eksporterende producenter, som fandtes ikke at have foretaget dumping, ikke skulle indgå i analysen af skadesaspektet. Selv om denne import ikke blev medtaget i analysen, ville konklusionen om, at der forvoldes væsentlig skade som følge af dumpingimport, imidlertid være uændret. Prisunderbuddet ville fortsat være betydeligt, hvilket også gælder stigningen i mængde og markedsandel, idet den resterende import, der fandtes at finde sted til dumpingpriser, stadig vil tegne sig for mere end 13 % af markedet i Fællesskabet. Det fald, der er konstateret i salgspriserne, vil også fortsat være betydeligt.
b) Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import
(44) Visse indiske eksporterende producenter fremførte, at importen af PET-folie med oprindelse i Indien ikke burde kumuleres med importen med oprindelse i Korea, da der var forskelle i konkurrencevilkårene. Påstanden var begrundet i, at importmængden, markedsandelene og priserne udviklede sig forskelligt i perioden fra 1997 til undersøgelsesperioden.
(45) For så vidt angår vilkårene for konkurrencen mellem importen fra Korea og Indien udviklede importmængden, markedsandelene og importpriserne sig faktisk på tilsvarende måde for de to lande, hvis der tages hensyn til hele den betragtede periode, altså perioden mellem 1996 og undersøgelsesperioden, og ikke som foreslået perioden fra 1997 til undersøgelsesperioden. Det bekræftes også, at den importerede mængde var betydelig fra begge lande i undersøgelsesperioden. Endvidere konstateredes der et betydeligt prisunderbud for importen med oprindelse i såvel Indien som Korea, som solgtes gennem de samme salgskanaler og på samme handelsvilkår. Argumentet må derfor afvises. I betragtning af ovenstående bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 85 i forordningen om midlertidig told, som fastsætter, at importen med oprindelse i de pågældende lande bør vurderes kumulativt.
c) Importens mængde, markedsandel og priser
(46) I mangel af nye oplysninger bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater om mængden og priserne på importen fra de pågældende lande.
d) Prisunderbud
(47) For så vidt angår prisunderbudsmargenerne gjorde visse indiske eksporterende producenter indvendinger, fordi Kommissionens tjenestegrene ikke ved beregningen af de vejede gennemsnitlige eksportpriser havde taget hensyn til den udligningstold, der var blevet indført over for importen af PET-folie med oprindelse i Indien i 1999. De gentog også deres anmodning om en justering for handelsled, da de indiske eksportører hovedsagelig sælger til grossister, mens EF-erhvervsgrenen næsten altid sælger direkte til brugere af PET-folie.
(48) Beregningerne af prisunderbudsmargenerne blev revideret, idet udligningstolden blev lagt til eksportpriserne, hvor dette var relevant. For så vidt angår justeringen for handelsled bekræftede den yderligere analyse for det første, at salgsprisen til grossister eller til brugere som nævnt i betragtning 93 i forordningen om midlertidig told ikke afhænger af kundens type, men snarere af de købte mængder, og for det andet, at de to handelsled ikke er klart adskilt, og at der ikke er nogen klar prisforskel mellem dem. Det bekræftes desuden, at EF-erhvervsgrenen også sælger den pågældende vare til distributører og grossister, og ikke kun til brugere, hvilket står i modsætning til, hvad der blev hævdet af visse interesserede parter. Flere selskaber fandtes faktisk at modtage leverancer fra både eksporterende producenter i de pågældende lande og fra EF-erhvervsgrenen.
(49) Under hensyntagen til ovenstående blev prisunderbudsmargenerne igen undersøgt og om fornødent ændret på grundlag af de beviser, der fremlagdes af interesserede parter. De reviderede vejede gennemsnitlige prisunderbudsmargener for hvert land, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens priser, var følgende:
- Korea: mellem 14,9 % og 36,8 % med et vejet gennemsnit på 20,6 %
- Indien: mellem 34,5 % og 44,8 % med et vejet gennemsnit på 37,5 %.
3. EF-erhvervsgrenens situation
(50) Flere interesserede parter anfægtede konklusionen i forordningen om midlertidig told om, at EF-erhvervsgrenen havde lidt væsentlig skade, idet de hævdede, at nogle faktorer havde udviklet sig positivt mellem 1996 og undersøgelsesperioden (nemlig produktionskapacitet, produktion, salgsmængde, produktivitet, lagerbeholdninger og lønninger).
(51) I denne forbindelse skal det bemærkes, at ikke alle de faktorer, der er nævnt i artikel 3, stk. 5, i grundforordningen, skal udvise en negativ udvikling, for at det kan konkluderes, at EF-erhvervsgrenen lider væsentlig skade. I det aktuelle tilfælde mistede EF-erhvervsgrenen markedsandele og måtte på grund af den pristrykkende virkning af importen fra de pågældende lande sænke sine salgspriser betydeligt, hvilket førte til en alvorlig forværring af dens finansielle situation.
(52) En koreansk eksporterende producent anfægtede, at EF-erhvervsgrenen havde lidt væsentlig skade, da den som nævnt i betragtning 159 i forordningen om midlertidig told er levedygtig og konkurrencedygtig, og da den stadig havde en vigtig stilling på markedet i Fællesskabet i undersøgelsesperioden.
(53) Det forhold, at EF-erhvervsgrenen er levedygtig og konkurrencedygtig, udelukker ikke, at det konkluderes, at der er forvoldt den væsentlig skade. Konklusionen om, at EF-erhvervsgrenen var levedygtig og konkurrencedygtig, blev draget i forbindelse med analysen af Fællesskabets interesser, der bl.a. undersøgte virkningerne for de forskellige erhvervsdrivende i Fællesskabet, hvis der blev indført, henholdsvis ikke indført, antidumpingforanstaltninger. Alt dette omstøder ikke konklusionen om, at EF-erhvervsgrenen led væsentlig skade, således som det fremgår af en række faktorer, herunder det betydelige tab af markedsandel i den betragtede periode. Argumentet må derfor afvises.
(54) En koreansk eksporterende producent hævdede, at den stigning i EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet, der fandt sted mellem 1998 og 1999, er i modstrid med det forhold, at dens investeringer forblev begrænsede i samme periode. Det skal i den forbindelse bemærkes, at investeringerne vedrørende forøgelsen af produktionskapaciteten fandt sted i 1997 og 1998 som anført i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told. Da den nyinstallerede kapacitet imidlertid først blev taget i brug i 1998 og 1999, fandt stigningen i produktionskapaciteten og investeringerne ikke sted i samme periode.
(55) Visse indiske eksportører hævdede, at det var i modstrid med bestemmelserne i artikel 3, stk. 4, i WTO's antidumpingaftale at begrænse analysen af EF-erhvervsgrenens salg til hjemmemarkedssalget, da denne aftale henviser til det samlede salg, altså inklusive eksportsalget.
(56) I denne forbindelse skal det bemærkes, at vurderingen af skaden er foretaget i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i grundforordningen og fællesskabsinstitutionernes faste praksis. Desuden skal det bemærkes, at artikel 3, stk. 4, i forbindelse med artikel 3, stk. 1 og 2, i WTO's antidumpingaftale klart henviser til vurderingen af virkningerne af dumpingimporten på priserne på hjemmemarkedet og på den nationale erhvervsgren. Det følger også af formålet med denne type undersøgelse, hvor bl.a. virkningerne af dumpingimport fra et eller flere lande til Fællesskabet behandles (og ikke virkningerne af dumpingimport til tredjelandes markeder), at skaden for EF-erhvervsgrenen kun skal konstateres for hjemmemarkedet, og at situationen med hensyn til eksporten eller på eksportmarkederne derfor ikke er relevant i forbindelse med vurderingen af skaden. Argumentet må derfor afvises. I overensstemmelse med fast praksis er EF-erhvervsgrenens eksportresultater imidlertid blevet undersøgt i forbindelse med spørgsmålet om en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skadelige situation, jf. betragtning 144 i forordningen om midlertidig told.
(57) De foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden, bekræftes derfor.
G. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(58) Nogle interesserede parter hævdede, at vurderingen af årsagssammenhængen var behæftet med fejl, da forværringen af visse skadesfaktorer, nemlig rentabilitet, likviditet, afkast af investeringer og mulighederne for at tilvejebringe kapital, burde anses for at være knyttet til autonome cykliske bevægelser og til de omfattende investeringer, som EF-erhvervsgrenen havde foretaget i den betragtede periode, og ikke til virkningerne af den pågældende import.
(59) For det første er der ingen tegn på, at EF-erhvervsgrenen lider under en cyklisk tilbagegang. For det andet bekræftede den yderligere analyse af EF-erhvervsgrenens finansielle situation, at dens forværring hovedsagelig skyldtes faldet i dens enhedssalgspriser. Da enhedsproduktionsomkostningerne desuden faldt i hele den betragtede periode, kan forværringen ikke tilskrives højere produktionsomkostninger i forbindelse med de nye investeringer.
(60) I betragtning af ovenstående og i mangel af nye oplysninger bekræftes de foreløbige resultater som angivet i betragtning 119 til 123 i forordningen om midlertidig told.
H. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. Ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og forhandlere
(61) En ikke-forretningsmæssigt forbundet importør fremførte, at i modsætning til, hvad der fremgik af betragtning 188 i forordningen om midlertidig told, reducerede indførelsen af udligningstold tilstedeværelsen af indisk PET-folie på fællesskabsmarkedet, og at antidumpingtoldens niveau som fastsat i denne forordning vil gøre det umuligt for selskabet at købe PET-folie fra dets traditionelle indiske leverandører. Denne importør fremførte yderligere, at den PET-folie, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen uden for Fællesskabet, importeres af EF-erhvervsgrenen selv, og at dette på grund af denne forbindelse ville eliminere alle andre reelle alternative forsyningskilder.
(62) I denne forbindelse viste tal fra Eurostat, at importen fra Indien steg med 11 % mellem 1999 (den midlertidige udligningstold blev indført i august 1999) og 2000. For så vidt angår det foreslåede niveau for antidumpingtolden kan det ikke udelukkes, at det vil føre til en stigning i importpriserne. I betragtning af de forskellige foreslåede niveauer for foranstaltninger kan det imidlertid samtidig forventes, at nogle af de pågældende eksporterende producenter vil fortsætte med at sælge på fællesskabsmarkedet, om end til ikke-dumpede priser. For så vidt angår tilstedeværelsen af alternative forsyningskilder ser det ud til, at EF-erhvervsgrenens køb af PET-folie med oprindelse i USA og Japan (de to vigtigste eksporterende lande, som ikke er omfattet af denne procedure) i 1999 tegnede sig for omkring 35 % af den samlede import fra disse lande. Det bekræftes derfor, at der findes andre alternative forsyningskilder.
2. Brugerne af PET-folie i Fællesskabet
(63) Det skal bemærkes, at ud af de 23 brugere, som samarbejdede i procedurens foreløbige fase, og som købte lidt over 40 % af den samlede import fra de pågældende lande, udtrykte kun en bekymring efter indførelsen af den midlertidige told. Denne begrænsede reaktion kan tyde på, at foranstaltningerne ikke vil have vigtige virkninger for de pågældende brugere.
(64) Fire andre brugere, som gav sig til kende efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, fremførte, at en indførelse af told kunne begrænse deres valg af leverandører og muligvis skabe mangel på PET-folie på fællesskabsmarkedet. Disse brugere hævdede også, at prisen på PET-folie er steget på fællesskabsmarkedet siden indførelsen af den midlertidige told, hvilket havde haft negative følger for deres konkurrenceevne på verdensmarkedet.
(65) Det bør i denne forbindelse erindres, at som konstateret i den foreløbige fase købte de undersøgte brugere i gennemsnit omkring 58 % af deres forbrug af PET-folie fra EF-erhvervsgrenen, omkring 28 % fra de pågældende lande og omkring 14 % fra andre tredjelande. Endvidere vil et betydeligt antal erhvervsdrivende fortsat være aktive på fællesskabsmarkedet, nemlig EF-erhvervsgrenen og andre fællesskabsproducenter, en erhvervsdrivende i Fællesskabet og i hvert fald nogle eksporterende producenter i de pågældende lande og i andre tredjelande. Selv om det ikke kan udelukkes, at nogle eksporterende producenter i de pågældende lande vil reducere deres eksport til Fællesskabet på grund af de indførte antidumpingforanstaltninger, er det derfor usandsynligt, at der vil opstå mangel på fællesskabsmarkedet. Hvis der derimod ikke indføres foranstaltninger, vil det mulige ophør af EF-erhvervsgrenens produktion af PET-folie som omhandlet i betragtning 185 i forordningen om midlertidig told skabe alvorlige forsyningsproblemer.
(66) For så vidt angår prisniveauet skal det bemærkes, at brugerne indtil for nylig har nydt godt af kunstigt lave priser som følge af illoyal handelspraksis. Salgspriserne på fællesskabsmarkedet faldt i gennemsnit med 40 % mellem 1996 og undersøgelsesperioden. Selv om en prisstigning på PET-folie i Fællesskabet ikke kan udelukkes, forventes det, at den vil være begrænset. Dette forstærkes navnlig af niveauet for den told, der indføres for visse berørte eksporterende producenter, samt af tilstedeværelsen af en række erhvervsdrivende, som vil konkurrere med hinanden på fællesskabsmarkedet.
(67) Den yderligere analyse og kontrolbesøg hos brugerne bekræftede endvidere, at PET-folie som råmateriale for forskellige færdige varer hyppigt ikke er et væsentligt omkostningselement, at varer, hvori der indgår PET-folie, kun tegner sig for en lille del af deres samlede produktion, og endelig at brugerne også indkøber deres varer i Fællesskabet og andre tredjelande, som ikke er omfattet af proceduren. Det kan imidlertid ikke udelukkes, at antidumpingtolden for visse brugere, for hvilke PET-folie er et afgørende nødvendigt råmateriale, vil have en vigtig indvirkning på de samlede produktionsomkostninger. Dette ændrer imidlertid ikke de gennemsnitlige samlede resultater af undersøgelsen. Konklusionen i betragtning 183 i forordningen om midlertidig told, hvorefter en indførelse af told sandsynligvis i gennemsnit ikke vil have væsentlige virkninger for brugerne af PET-folie, bekræftes derfor.
3. Konklusion om Fællesskabets interesser
(68) I mangel af nye oplysninger om Fællesskabets interesser bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 156 til 191 i forordningen om midlertidig told.
I. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(69) På grundlag af den metode, der er anført i betragtning 193 til 195 i forordningen om midlertidig told, og under hensyntagen til de argumenter og ændringer, der er nævnt ovenfor i forbindelse med prisunderbudsberegningerne, er der fastsat en skadestærskel med henblik på at fastsætte det niveau, hvormed der skal indføres endelige foranstaltninger. For så vidt angår den manglende hensyntagen til udligningstolden skal det imidlertid bemærkes, at eksportsubsidierne som anført i betragtning 198 i forordningen om midlertidig told trækkes fra den foreslåede antidumpingtold i henhold til artikel 14, stk. 1, i grundforordningen efter anvendelse af reglen om mindste told, og det er derfor ikke nødvendigt at tage hensyn til denne told i forbindelse med beregningen af skadestærsklen.
(70) Visse indiske eksporterende producenter fremførte, at skadestærsklerne var blevet beregnet forkert. Det blev hævdet, at skadestærsklen skulle udtrykkes i procent af den samlede cif-omsætning og ikke være begrænset til cif-omsætningen for de sammenlignelige modeller. De baserede deres argumenter på WTO-appelorganets konklusioner i sagen om sengelinned(3).
(71) For det første skal det bemærkes, at disse konklusioner er draget i forbindelse med dumpingberegninger og ikke er relevante i forbindelse med skadesberegninger. For det andet er det konsekvent praksis at udtrykke skadens størrelse i procent af cif-omsætningen for de modeller, der blev benyttet til at fastsætte det nævnte skadesniveau. Den fremgangsmåde, der blev foreslået af de pågældende indiske eksporterende producenter, vil føre til anvendelse af tal, som ikke er sammenlignelige. Af alle disse årsager måtte påstanden afvises.
(72) EF-erhvervsgrenen fremførte, at en fortjenstmargen på 13 % af omsætningen ville være mere passende end den fortjenstmargen på 6 %, som blev benyttet i forbindelse med beregningen af den midlertidige skadestærskel. Den fremførte, at et selskabs egne kapitalressourcer mindst burde give et afkast af nettoaktiverne, som svarer til bankers lånerenter. Det hævdedes yderligere, at dette fortjenstniveau blev opnået i 1996, hvor konkurrencevilkårene var redelige.
(73) I denne forbindelse skal det bemærkes, at den fortjenstmargin, der skal benyttes ved fastsættelsen af den ikke-skadevoldende pris, skal forstås som det rentabilitetsniveau, der med rimelighed kunne forventes, hvis der ikke forekom skadelig dumping. I denne sag er det imidlertid ikke vigtigt at fastsætte en afgørende procentsats, da skadestærsklen allerede er baseret på en fortjenstmargen, der er 6 % højere end dumpingmargenerne. Argumentet har derfor ingen praktisk betydning.
(74) I betragtning af ovenstående og da der ikke er fremkommet nye oplysninger, bekræftes den metode, som er benyttet til at fastsætte skadesmargenen, og som er beskrevet i betragtning 193 til 195 i forordningen om midlertidig told.
2. Toldens form og størrelse
(75) Det fremgik af undersøgelsen, at varen også var blevet importeret under andre KN-koder end dem, der var omfattet af denne procedure, nemlig KN-kode ex 3920 62 19 og 3920 62 90. Toldmyndighederne gøres derfor opmærksomme på denne fejltarifering.
(76) På baggrund af ovenstående og i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, i grundforordningen bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til de fastlagte dumpingmargener, da de i alle tilfælde var lavere end skadestærsklerne.
(77) Da samarbejdsviljen blev anset for betydelig i begge lande, bør den resttold, der skal fastsættes for de ikke-samarbejdsvillige producenter i de pågældende lande, for Indiens vedkommende fastsættes på grundlag af den højeste toldsats, der fastsattes for de samarbejdsvillige producenter i stikprøven. For så vidt angår Korea, hvor kun en af de tre eksporterende producenter i stikprøven fandtes at have foretaget dumping, bør restdumpingmargenen ved anvendelse af reglen om mindste told fastsættes til den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for et repræsentativt antal modeller med de højeste dumpingmargener, som eksporteredes af den pågældende eksporterende producent.
(78) Som nævnt i betragtning 50 og 198 i forordningen om midlertidig told fastsætter artikel 14, stk. 1, i grundforordningen, at ingen vare må pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. I denne forbindelse er det irrelevant, at udligningstolden blev fastsat på grundlag af en anden undersøgelsesperiode, og at eksportsubsidiebeløbet er forskelligt i antisubsidieundersøgelsesperioden og antidumpingundersøgelsesperioden. Begrundelsen for artikel 14, stk. 1, i grundforordningen er at undgå dobbelt told for at afhjælpe samme situation, der opstår som følge af dumping eller eksportsubsidiering, og udligningstold, der følger af eksportsubsidier, skal derfor fratrækkes, uanset hvilken undersøgelsesperiode der ligger til grund for fastsættelsen af denne told. Det bemærkes også, at der ikke er modtaget nogen anmodning om en fornyet undersøgelse af udligningsforanstaltningerne. De foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 50 og 198 i den midlertidige forordning bekræftes derfor.
(79) For så vidt angår Indien blev den gældende udligningstold, der svarer til eksportsubsidierne, derfor fratrukket den antidumpingtold, der skal anvendes. For ikke-samarbejdsvillige selskaber svarer det fratrukne beløb til eksportsubsidiet for det samarbejdsvillige selskab, som lå til grund for fastsættelsen af restdumpingmargenen (og således resttolden).
(80) På grundlag af ovenstående og under hensyntagen til resultaterne af den tidligere antidumpingundersøgelse udgør den endelige told udtrykt i procent af prisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, følgende:
Indien
TABELPOSITION
Korea
TABELPOSITION
(81) De antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er anført i denne forordning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse selskaber i undersøgelsen. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for alle andre selskaber) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, som er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den operative del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre selskaber".
(82) Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen(4) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Kommissionen vil efter høring af det rådgivende udvalg ændre forordningen i overensstemmelse dermed ved at ajourføre listen over de selskaber, der er omfattet af individuelle toldsatser.
3. Opkrævning af midlertidig told
(83) På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 367/2001, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. I tilfælde, hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed med niveauet for den midlertidige told, endeligt.
4. Tilsagn
(84) Efter indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger afgav en række eksporterende producenter i Indien pristilsagn i henhold til artikel 8, stk. 1, i grundforordningen. De har derved indvilget i at sælge den pågældende vare til eller over en pris, der fjerner de skadelige virkninger af dumping. Selskaberne vil også give Kommissionen regelmæssige og detaljerede oplysninger om deres eksport til Fællesskabet, således at Kommissionen kan overvåge tilsagnene effektivt. Disse eksporterende producenter har desuden en sådan salgsstruktur, at Kommissionen finder, at risikoen for omgåelse af tilsagnene er begrænset.
(85) Tilsagnene anses derfor for at kunne godtages, og de pågældende selskaber er blevet underrettet om de væsentligste kendsgerninger, overvejelser og forpligtelser, der ligger til grund for godtagelsen.
(86) For yderligere at gøre det muligt for Kommissionen effektivt at overvåge, om selskaberne overholder deres tilsagn, når der fremlægges en anmodning om overgang til fri omsætning for de relevante toldmyndigheder, er fritagelsen for antidumpingtolden betinget af, at der fremlægges en handelsfaktura, som mindst indeholder de oplysninger, der er anført i bilaget. Disse oplysninger er også nødvendige, for at toldmyndighederne med en tilstrækkelig grad af nøjagtighed kan afgøre, om forsendelserne svarer til handelsdokumenterne. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, eller hvis den ikke svarer til den vare, der frembydes for toldmyndighederne, skal antidumpingtolden betales med den relevante sats.
(87) Det skal bemærkes, at hvis tilsagnet brydes, trækkes tilbage eller formodes brudt, kan der indføres antidumpingtold, jf. artikel 8, stk. 9 og 10, i grundforordningen.
5. Foranstaltningernes varighed
(88) Antidumpingforanstaltningerne vil være i kraft indtil 2006, mens den gældende udligningstold over for Indien vil udløbe i 2004. Hvis udligningsforanstaltningerne udløber (eller ændres), bør antidumpingtoldens størrelse ændres, da den i øjeblikket tager hensyn til, at der allerede er indført udligningstold -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie ("PET-folie") henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90 (Taric-kode 3920 62 19*10, 3920 62 19*15, 3920 62 19*25, 3920 62 19*30, 3920 62 19*35, 3920 62 19*40, 3920 62 19*45, 3920 62 19*50, 3920 62 19*55, 3920 62 19*60, 3920 62 19*62, 3920 62 19*64, 3920 62 19*65, 3920 62 19*70, 3920 62 19*75, 3920 62 19*80, 3920 62 19*81, 3920 62 19*85, 3920 62 19*87, 3920 62 19*89, 3920 62 19*91, 3920 62 90*30 og 3920 62 90*91 ) og med oprindelse i Indien og Republikken Korea.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer med oprindelse i:
TABELPOSITION
3. Uanset bestemmelserne i artikel 1, stk. 1, finder den endelige told ikke anvendelse på import, der er overgået til fri omsætning i overensstemmelse med artikel 2.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er angivet.
Artikel 2
1. Importerede varer, som henhører under følgende Taric-tillægskoder, og som er fremstillet og direkte eksporteret (dvs. sendt og faktureret) af et herunder anført selskab til et selskab i Fællesskabet, der handler som importør, undtages fra den ved artikel 1 indførte antidumpingtold, forudsat at de importeret i overensstemmelse med stk. 2.
TABELPOSITION
2. Den i stk. 1 omhandlede import er fritaget fra tolden, forudsat at
a) en handelsfaktura, som mindst indeholder de i bilaget anførte nødvendige oplysninger, fremlægges for medlemsstaternes toldmyndigheder ved fremlæggelsen af anmodningen om overgang til fri omsætning, og
b) de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen i handelsfakturaen.
Artikel 3
Beløb, der i henhold til forordning (EF) nr. 367/2001 er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, opkræves med en sats svarende til den endelige told. Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives. I tilfælde, hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed med niveauet for den midlertidige told, endeligt.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. august 2001.
32001R1676
L 227/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1676/2001 НА СЪВЕТА
от 13 август 2001 година
относно въвеждане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат с произход от Индия и Република Корея
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („Основен регламент“), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението, предоставено от Комисията след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
Комисията, чрез Регламент (ЕО) № 367/2001 (2) („Временен регламент“), наложи антидъмпингово мито върху внос на полиетиленово фолио от полиетилен терефталат („PET“), с код по КН ех 3920 62 19 и ех 3920 62 90 с произход от Индия и Република Корея („Корея“).
(2)
Следва да се припомни, че периодът на разследване на дъмпинга и вредите обхваща времето от 1 април 1999 г. до 31 март 2000 г. („ПР“). Разследването на съответните тенденции на вредите обхваща периода от 1 януари 1996 г. до 31 март 2000 г. („разглеждан период“).
Б. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(3)
След въвеждането на временни мерки върху вноса на фолио от PET с произход от Индия и Корея, няколко заинтересовани страни представиха писмените си коментари. На страните, които изрично пожелаха, бе предоставена също възможност да бъдат изслушани устно.
(4)
Комисията продължи да събира и проверява цялата информация, която според нея бе необходима в подкрепа на заключенията ѝ.
(5)
Бяха извършени следните допълнителни проверки в помещенията на следните потребители:
-
Emtec Magnetics GmbH, Лудвигшафен, Германия
-
Rogers Induflex NV LEX NV, Гент, Белгия
-
Leonhard Kurz GmbH & Co., Фюрт, Германия
-
Eurofoil, Блийнейвън, Обединено кралство.
(6)
Всички страни бяха информирани за основните факти и обстоятелства, въз основа на които се възнамеряваше да се препоръча налагането на окончателни антидъмпингови мита и събирането на окончателни суми, гарантирани чрез въвеждането на временни мита. Също така, на страните бе дадено време, през което да предоставят гаранции след разкриването на горепосочената информация.
(7)
Устните и писмените коментари, представени от страните, бяха отчетени и, където бе подходящо, временните заключения бяха съответно променени.
В. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
а) Аргументи на страните
(8)
Някои производители износители многократно изтъкваха аргумента, че метализираното фолио от PET следва да бъде изключено от обхвата на продуктите, предмет на текущата процедура, защото не може да се приеме, че метализираното фолио от PET може да образува фолио от PET, тъй като то има различни основни физически и технически характеристики, изисква различно производствено оборудване и процеси, в резултат на което е по-скъп за производство и впоследствие може да бъде продаван на по-висока цена. Същите страни представиха и аргумента, че употребата на метализирано фолио от PET е различна от тази на основния фолио от PET и също така се класифицира под кодове от КН, различни от кодове по КН ех 3920 62 19 и 3920 62 90, а именно под код по КН 3921.
б) Заключения от разследването
(9)
Разследването разкри, че процесът на метализация, състоящ се от прибавянето на метал, например като алуминий, чрез процес на парно депозиране, не променя основните физически, технически и химически характеристики на фолиото от PET. Нещо повече, основното и метализирано фолио от PET в много приложения са взаимозаменяеми и могат да имат еднаква или сходна употреба. Следователно, временните заключения, изложени в съображение 19 от временния регламент, а именно че метализираното фолио от PET и основното фолио от PET представляват един продукт и се класифицират под кодовете по КН, обхванати от настоящата процедура, т.е. ех 3920 62 19 и 3920 62 90, се потвърждават.
(10)
Следва да се отбележи, че фактът, че за производството на метализирано фолио от PET е необходима допълнителен производствен етап, което води до по-висока себестойност на продукцията и по-висока продажна цена, не е елемент, който може да оправдае по същество изключването на определен вид фолио от PET от продуктовия обхват на процедурата.
(11)
На последно място, разследването показа, че метализираното фолио от PET трябва да се различава от фолио, което е подсилено, източено, поддържано или по подобен начин комбинирано с други материали. Тези процеси променят основните физически, химически и технически характеристики на фолиото от PET до степен, при която полученият продукт не може да се счита за разглеждан продукт. В допълнение, следва да се отбележи, че само когато фолиото от PET се комбинира с други материали по начин, в резултат на който се получава окончателният продукт, който може да се класифицира под код по КН 3921.
(12)
При липсата на допълнителни коментари, освен горепосочените, описанието на продукта, посочено в съображения от 19 до 22 от временния регламент, се потвърждава.
2. Подобен продукт
(13)
При липсата на коментари, дефиницията на подобен продукт, съдържаща се в съображение 23 от временния регламент, се потвърждава.
Г. ДЪМПИНГ
1. Обща методология
а) Нормална стойност, експортна цена и сравнение
(14)
При липсата на каквито и да е коментари по тези подзаглавия, временните заключения, съдържащи се в съображения от 28 до 34 от временния регламент, се потвърждават.
б) Дъмпингов марж
(15)
Общата методология за установяване на дъмпинговият марж за разследваните дружества, описана в съображение 35 от временния регламент, се потвърждава.
(16)
Общата методология за установяване на дъмпинговия марж за дружествата, които сътрудничат, но не са включени в примера, описан в съображение 36 от временния регламент, се потвърждава. При установяване на дъмпинговия марж за дружествата, които сътрудничат, но не са включени в примера, всяка нула или de minimis не се смятат.
(17)
Общата методология за определяне на дъмпинговия марж за тези производители износители, които не отговориха на въпросника или не заявиха по някакъв друг начин пазарното си присъствие, описана в съображения 37 и 38 от временния регламент, се потвърждава. Все пак, относно Корея, бе установено, че само един от трите примерни производители износители използва дъмпинг, като остатъчният дъмпингов марж се образува от среднопретегления дъмпингов марж за представителен брой модели с най-висок дъмпингови марж, изнасяни от този производител износител.
(18)
Следва да се отбележи, че в случаите, в които производител износител изнася повече от един вид продукт в Общността, среднопретегленият общ дъмпингов марж се определя чрез изчисляване на дъмпинговата стойност на всеки продукт без нулево изравняване на открития „негативен дъмпинг“ върху всеки отделен вид продукт.
2. Индия
а) Нормална стойност и експортна цена
(19)
При липсата на допълнителни коментари, заключенията, съдържащи се в съображения от 39 до 42 от временния регламент, се потвърждават.
б) Сравнение
i) Ниво на търговия
(20)
Един индийски производител износител препотвърди искането си за приспособяване на разликите в нивото на търговия между продажбите на съответния продукт на търговци на вътрешния и международния пазар (съображение 47 от временния регламент).
(21)
В допълнение бяха представени доводи, че вследствие разкриването на основните факти и обстоятелства, на основата на които бяха приети временните мерки, че две от нивата на търговия (крайни потребители и търговци) съществуват и на двата пазара (вътрешен и международен) и следователно трябва да бъдат направени избирателни сравнения, а именно: експортните цени за търговци следва да се сравняват с нормалната стойност, базирана на продажбите на търговци, а експортните цени за крайните потребители да се сравняват с нормалната стойност, базирана на продажбите на крайни потребители.
(22)
Все пак, информацията, подадена в отговорите на въпросника и впоследствие проверена, вече показа, че няма трайни и ясни разлики във функциите и цените за различните нива на търговия за сравними модели, които се продават на вътрешния пазар на страната-износител. В резултат на това заключенията, съдържащи се в съображения 46 и 47 от временния регламент, се потвърждават и искането за селективно сравнение се отхвърля.
ii) Други придобивки
(23)
Индийските производители износители твърдяха, че следва да им бъде предоставено право на приспособяване, поискано съгласно член 2, параграф 10, буква к) „други фактори“ и/или член 2, параграф 10, буква б) „Вносни такси и непреки данъци“ (в зависимост от износителя) от основния регламент върху експортната цена за приходите, получени съгласно схемата на Наръчника за освобождаване от данъци („НОД“) след извършването на износа. Тези производители твърдяха, че приходите, получени от НОД, са довели до по-ниски цени за износ и следователно Комисията трябва да прибави този приход към експортната цена, за да се осигури справедливо сравнение с нормалната стойност, тъй като вътрешните продажби не се възползват от този приход. Нещо повече, индийските износители твърдяха, че приспадането съгласно член 14, параграф 1 от основния регламент от субсидиите за износ, начислени от съществуващото изравнително мито от антидъмпинговото мито не е оправдано от юридическа гледна точка, защото изравнителните мита се изчисляват на базата на различен период на разследване.
(24)
Член 2, параграф 10 от основния регламент предвижда единствено възможността за приспособяване, което влияе върху ценовите сравнения. В отговорите на въпросника и по време на проверките на място приходът от НОД беше винаги начисляван като „друг приход“, а не като „отрицателен разход“, дължащ се на разходите за суровини на продуктите за износ. Следователно, вече върху базата на дружествените счетоводни записвания няма изрична връзка между ценообразуването на стоките за износ и полученият приход от НОД.
(25)
Разпоредбата на член 14, параграф 1 от основния регламент, който отразява член VI от Споразумението ГАТТ, показва, че подобно субсидиране може, макар и косвено, да бъде отразено в едно антидъмпингово разследване и всяка регулация, с която се налага антидъмпингово мито, при условие че продуктът не подлежи на облагане едновременно с антидъмпингово мито и изравнителните мита с цел да се разреши една и съща ситуация, произтичаща от дъмпинг или субсидиране на износ. Смисълът, заложен в член 14, параграф 1 от основния регламент, наистина е да се избегне двойното митническо облагане, което е насочено към противодействие на същата ситуация, произтичаща от дъмпинг или субсидиране на износа и следователно изравнителните мита, произтичащи от износните субсидии трябва да се приспаднат независимо от периода на разследване, на базата на който митата са били определени. Следва да се отбележи, както бе посочено в съображения 78 и 79 по-долу, че е направено приспособяването по член 14, параграф 1 от основния регламент. Поради тези причини, горепосоченото искане бе отхвърлено.
в) Дъмпингов марж
(26)
При липсата на каквито и да е коментари или нова информация методологията, съдържаща се в съображения от 51 до 53 от временния регламент, се потвърждава.
(27)
Окончателният дъмпингов марж, изразен в процентно съотношение спрямо вносната цена CIF на границата на Общността, е както следва:
Ester Industries Limited
64,5 %
Flex Industries Limited
42,9 %
Garware Polyester Limited
65,3 %
Jindal Polyester Limited
0 %
Дъмпингов марж за дружествата, които сътрудничат, но не са включени в примерния списък
57,70 %
Остатъчен дъмпингов марж за дружествата, които не сътрудничат
65,3 %
3. Корея
а) Нормална стойност
(28)
Двама корейски производители износители, които сътрудничеха на разследването, твърдяха, че т.нар. „местни износни продажби“ (т.е. местни продажби, предвидени за експортния пазар след по-нататъшна преработка и/или опаковане) са били изключени от изчисляването на нормалната стойност без да е съществувало юридическо основание за това. Все пак, очевидно е, че корейските власти разрешават подобни продажби да бъдат извършвани без да се добавят каквито и да е местни данъци върху продажбите (ДДС). Също така, продавачът може да прехвърли на купувача правото на възстановяване на митническото намаление и продажбите обикновено се извършват в чуждестранна валута. Следователно, очевидно е, че от начина, по който се структурират продажбите в Корея, че те се извършват за износ и не позволяват да се прави подходящо сравнение. По този начин се запазва подходът за временно определяне.
(29)
С оглед на горното, заключенията, съдържащи се в съображение 57 от временния регламент, се потвърждават.
б) Експортна цена
(30)
Двама от производителите износители имаха установени в Общността вносители свързани лица, като и двамата посочиха, че те приемат, че маржът от печалбата, разпределен на тези вносители (5,5 %) е необосновано висок, имайки предвид, че функциите, извършвани от вносителите, се ограничават до префактуриране на продажбите без да вземат активно участие в самите тях. Предполага се, че тези свързани вносители по същество не са генерирали печалба, а просто са получили комисиона върху извършените продажби. Въпреки това нивото на посочената комисиона не може задължително да се приеме като точна, когато страните са свързани. Фактът, че свързаните вносители могат да бъдат възнаградени на базата на фиксирана комисиона не означава задължително, че това се отразява на начина, по който вносители изпълняват функциите си. Нещо повече, никой от заявителите не предостави специфична информация, която да доказва, че използваният марж не е в съответствие с установените пазарни условия.
(31)
С оглед на гореизложеното, временните заключения, съдържащи се в съображение 58 от временния регламент, се потвърждават.
в) Сравнение
i) Колебания във валутните курсове
(32)
Във връзка с молба, постъпила от корейските производители износители, приспособяването с цел стабилно движение във валутните курсове бе преразгледано, в резултат на което средният валутен курс бе определен на два месеца преди датата на издаване на фактурата.
ii) Възстановяване на мита
(33)
Всички корейски производители износители, които съдействаха на разследването, приемаха, че методологията, използвана за разпределяне на възстановяване на митата към вътрешните продажби, е необоснована, и по-специално тъй като суровините се използват за производство на продукти, различни от фолио от PET. Следователно, Комисията преразгледа въпроса и взе решение да приеме усъвършенстван двустепенен подход.
(34)
На първо място, количествата суровини, закупени и използвани само за производството на фолио от PET (предназначени за продажби на вътрешния или международния пазари), бяха изчислявани въз основа на одобрените на национално ниво коефициенти и изразени като проценти от общия брой на закупените суровини. Впоследствие тези проценти се прилагаха към всяка отделна доставка на суровини. По този начин суровината се разпределяше едновременно към вътрешните и международните продажби, в които съответната суровина е използвана (едновременно относно съответния продукт и другите използвани продукти) в съответните пропорции. Разпределянето започваше от доставките, облагани с най-ниски митнически ставки, както бе пояснено във временния регламент. В резултат на това се увеличи количеството на възстановяване на мита, позволени за двама производители износители.
Освен горепосочените изключения относно възстановяване на мита и конвертирането на валутните курсове, временните заключения, съдържащи се в съображения от 59 до 65 от временния регламент, се потвърждават.
г) Дъмпингов марж
(35)
Заключенията, съдържащи се в съображения 66 и 67 от временния регламент, се потвърждават с изключение на един производител износител, съдействал при разследването, който възрази относно използването на сравнение на среднопретеглената нормална стойност към отделни износни сделки за определянето на дъмпинговия марж на базата на чистия марж на експортните цени в зависимост от вида потребител, регион или период, като според износителя не е справедливо използването на среднопретеглена величина към подхода за определяне на сделките за изчисляване на дъмпинговия марж. Повдигнатият въпрос бе преразгледан и бе установено, че съществува модел на експортни цени, който е различен за отделните потребители, но ефектът който този марж имаше върху дъмпинга, упражняван от износителя, не бе значителен. Методологията за установяване на дъмпинговия марж за разследваните компании, описана в съображения 66 и 67 от временния регламент, следователно бе преразгледана по отношение на производителя износител от подход „среднопретеглена със среднопретеглена“ към подход „сделка със сделка“, към подход „среднопретеглена със среднопретеглена“.
(36)
Окончателния дъмпингов марж, изразен в процентно съотношение спрямо вносната цена CIF, на границата на Общността, е както следва:
Kolon Industries Limited
0,0 %
SKC Industries Limited
7,5 %
Toray Saehan Industries
0,0 %
Дъмпингов марж за дружествата, сътрудничили в разследването, но които не са част от примера
7,5 %
Остатъчен дъмпингов марж за дружества, които не сътрудничеха в разследването
13,4 %
Д. ПРОМИШЛЕНОСТ НА ОБЩНОСТТА
(37)
Определени индийски производители износители твърдяха, че определянето на промишлеността на Общността и впоследствие анализът на вредите, не следва да се ограничават до трите производители на Общността, които са подали оплаквания, но следва да обхване и всички производители от Общността, включително и Fapack, който участва в подаването на оплакването, но предостави само основна информация, и три други производители от Общността, които не са заявители и не са свързани с други производители износители и които, също така, подадоха само ограничена информация.
(38)
Потвърждава се, както е посочено в съображение 73 от временния регламент, че всички тези седем производители са наистина производители от Общността и това представлява продукция от Общността по смисъла на член 4, параграф 1 от временния регламент. Все пак, както е описано в съображение 70 от временния регламент, последните четири производители от Общността представиха само основна информация, но не са отговорили изцяло на въпросника, предназначен за производителите от Общността. Следователно, тази информация не може да бъде използвана за целите на оценката на ситуацията на промишлеността на Общността. Следователно, тези производители от Общността не бяха включени при определянето на промишлеността на Общността. Въз основа на гореизложеното аргументът бе отхвърлен.
(39)
Една от заинтересованите страни оспори заключението, че промишлеността на Общността възлиза на повече от 70 % от общото производство на фолио от PET в Общността. Този елемент бе преразгледан от Комисията и бе открита печатна грешка. Всъщност, промишлеността на Общността възлиза на 60 % от общата промишленост в Общността.
(40)
Някои заинтересовани страни твърдяха, че ако наистина метализираното фолио от PET остава включено в определянето на съответния продукт, определени производители на метализирано фолио от PET също би трябвало да се приемат за производители на Общността, образуващи част от промишлеността на Общността.
(41)
Разследването показа, че въпросните дружества не произвеждат базово фолио от PET, а всъщност произвеждат базово фолио от PET от различни източници, а след това извършват допълнителния процес по метализиране на фолио. Това допълнително обработване, извършвано от производителите, само по себе си не е достатъчно, за да оправдае причисляването на тези производители като прозводители на Общността на фолио от PET. Всъщност, те са обикновени преработватели на продукт без да променят основните физически, технически и химически характеристики на продукта.
Е. ВРЕДИ
1. Потребление в Общността
(42)
При липсата на нова информация, временните заключения относно потреблението в Общността, съдържащи се в съображения от 76 до 79 от временния регламент, се потвърждават.
2. Съответен внос
а) Предварителни бележки
(43)
Някои производители износители твърдяха, че вносът на производителите износители, който не е дъмпингов, следва да бъде изключен от анализа на вредите. Все пак, дори ако такъв внос беше изключен от анализа, изводите относно съществуването на съществени вреди, причинени от дъмпинговия внос, щяха да останат непроменени. Наистина, намалението на цените щеше да бъде значително, както и увеличаването на обема и пазарния дял и останалия внос, който е подложен на дъмпинг, щеше все още да представлява повече от 13 % от пазара на Общността. Наблюдаваното намаление в продажните цени също щеше да бъде значително.
б) Кумулативна оценка на ефектите от съответния внос
(44)
Някои индийски производители износители твърдяха, че вносителите на фолио от PET с произход от Индия не следва да бъдат обединявани с тези с произход от Корея с оглед на разликите, които съществуват в условията на конкуренция. Основанието на искането бе, че обемът на вноса, пазарният дял и цените, са се развивали различно през периода 1997 г. до ПР.
(45)
Относно конкуренцията между корейските и индийските вносители, когато се взема предвид общият период на разглеждане, т.е. между 1996 г. и ПР, а не, както бе предложено, периодът между 1997 г. и ПР, обемът на вноса, пазарният дял и цените на вноса всъщност са се развили по подобен начин. Също така се потвърждава, че обемът на вноса от двете страни е значителен по време на периода на разследване. Нещо повече, бе установено значително намаляване на цените на вноса с произход от Индия и Корея, който се продаваше чрез същите канали за продажба и при сходни търговски условия. Следователно, изтъкнатият довод бе отхвърлен. С оглед на гореизложеното, заключенията, съдържащи с в съображение 85 от временния регламент, посочващ, че вносът с произход от засегнатите страни, следва да се преценява кумулативно, се потвърждават.
в) Обем, пазарен дял и цени на съответния внос
(46)
При липсата на нова допълнителна информация относно обема и цените на вноса от съответните страни, се потвърждават временните заключения.
г) Намаляване на цените
(47)
Относно намаляването на маржа в цените някои индийски производители износители оспориха факта, че комисионните услуги не се отчитат при изчисляването на среднопретеглените експортни цени и изравнителните мита, наложени върху вноса на фолио от PET с произход от Индия през 1999 г. Те също така препотвърдиха искането си за определяне на ниво на търговско приспособяване, тъй като индийските износители продават предимно на търговци на едро, докато промишлеността на Общността почти винаги продава директно на потребителите на фолио от PET.
(48)
Изчисленията за намаляване на маржа на цените бяха преразгледани чрез добавяне към експортните цени на изравнителните мита, когато е приложимо. Относно нивото на търговско приспособяване, по-нататъшният анализ потвърди, на първо място, че, както е описано в съображение 93 от временния регламент, продажната цена към търговците на едро или потребители не зависи от вида на клиента, а по-скоро от закупените обеми, и на второ място, че двете нива на търговия не са ясно разграничени и че няма ясни ценови марж между тях. Нещо повече, бе потвърден фактът, че промишлеността на Общността също продава съответния продукт на дистрибутори и търговци на едро, а не само на потребители, което противоречи на твърдяното от някои от заинтересованите страни. В допълнение, бе установено, че наистина няколко дружества са снабдявани едновременно и от двата вида производители износители - от съответните страни и от промишлеността на Общността.
(49)
Преди изясняване на гореизложеното, намаляването на ценовия марж бе разгледан въз основа на доказателствата, представени от заинтересованите страни и впоследствие съответно изменени. Преразгледаното среднопретеглено намаление на ценовия марж, установен за всяка отделна страна, изразен в процентно съотношение спрямо цените в промишлеността на Общността, е както следва:
-
Корея: от 14,9 % до 36,8 % от среднопретеглената 20,6 %
-
Индия: от 34,5 % до 44,8 % от среднопретеглената 37,5 %.
3. Състояние на промишлеността на Общността
(50)
Няколко заинтересовани страни оспориха извода във временния регламент, че промишлеността на Общността претърпява съществени вреди на основание, че някои фактори са се развили положително между 1996 г. и ПР (т.е. производствен капацитет, производство, обеми продажби, продуктивност, запаси и заплати).
(51)
В тази връзка, следва да се отбележи, че не всички фактори, изброени в член 3, параграф 5 от основния регламент, трябва да имат негативно развитие, за да се приеме, че промишлеността на Общността претърпява съществени вреди. В настоящия случай, промишлеността на Общността изгуби пазарен дял и в резултат на ценовия натиск на вноса от засегнатите страни и се стигна до значително намаляване на продажните цени, водейки до силно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Общността.
(52)
Корейски производител износител оспори, че промишлеността на Общността е претърпяла съществени вреди на основание, че промишлеността на Общността е стабилна и конкурентноспособна, както е посочено в съображение 159 от временния регламент и, че все още тя играе важна позиция на общностния пазар през ПР.
(53)
Фактът, че промишлеността на Общността е стабилна и конкурентоспособна не изключва заключението относно съществения характер на вредите. Наистина, заключението, че промишлеността на Общността е стабилна и конкурентоспособна бе направено в контекста на анализа за интереса на Общността, който между другото, изследва ефекта от вземането или непредприемането на антидъмпингови мерки спрямо различните оператори в Общността. Всичко това не обезсмисля извода, че промишлеността на Общността е претърпяла съществени вреди, както бе доказано от няколко фактора, включително значителната загуба на пазарен дял по време на разглеждания период. Следователно, този аргумент бе отхвърлен.
(54)
Корейски производител износител твърдеше, че увеличението в производствения капацитет на промишлеността на Общността в периода между 1998 г. и 1999 г., противоречи на факта, че инвестициите са били ограничени през същия период. В тази връзка трябва да се отбележи, че инвестициите, свързани с увеличаване на производствения капацитет бяха извършени през 1997 г. и 1998 г., както е посочено в съображение 108 от временния регламент. Все пак, новите производствени мощности влязоха в употреба през 1998 т. и 1999 г., и следователно периодът на увеличение в производствения капацитет и инвестициите не съвпадна във времето.
(55)
Някои индийски износители твърдяха, че ограничаването на анализа на продажбите на Общностната промишленост само до продажбите на вътрешния пазар по отношение на обеми и цени, не е в съответствие с разпоредбата на член 3, параграф 4 от Антидъмпинговите споразумения на СТО на основание, че споразуменията се отнасят до общите продажби, включително и продажбите за износ.
(56)
В тази връзка следва да се отбележи, че оценката на вредите бе извършена в съответствие с относимите разпоредби на основния регламент и трайната практика на институциите на Общността. В допълнение, следва да се подчертае, че член 3, параграф 4 във връзка с член 3, параграфи 1 и 2 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, ясно се отнася към оценка на въздействието на дъмпинговия внос върху цените на вътрешния пазар и на състоянието на местната промишленост. Този извод също така следва от целта на този тип разследване, в което между другото, се взема предвид ефектът, който дъмпинговият внос оказва върху една или повече страни в Общността (а не ефектът от дъмпинговия внос върху пазарите на трети страни), както и фактът, че вредите, нанесени на промишлеността на Общността трябва да съществуват само на вътрешния пазар и че ситуацията относно износа или външните пазари е ирелевантна в контекста на оценката на вредите. Следователно, този аргумент бе отхвърлен. Все пак, в съответствие с трайната практика, представянето на износа на промишлеността на Общността бе разглеждано в контекста на причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и причиняването на вреди, както е посочено в съображение 144 от временния регламент.
(57)
Въз основа на гореизложеното, временните заключения относно съществените вреди, претърпяни от промишлеността на Общността, през ПР, се потвърждават.
Ж. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(58)
Някои заинтересовани страни твърдяха, че оценката на причинно-следствената връзка е недействителна, тъй като влошаването на определени вредни фактори, като например печалба, паричен поток, възвращаемост на капитал и възможността за привличане на средства, следва да се преценяват като свързани с независими циклични развития и със значителните инвестиции, направени от промишлеността на Общността през разглеждания период, отколкото да се отдава на влиянието на съответния внос.
(59)
На първо място, няма индикация, че промишлеността на Общността търпи вреди от циклична тенденция към намаляване. На второ място, задълбоченият анализ на финансовото положение на промишлеността на Общността потвърди, че влошаването се дължеше предимно на намаляване на продажните цени на продукцията. Нещо повече, тъй като през целия разглеждан период разходите на единица продукция намаляха, влошаването на може да се отдаде на по-високите разходи за производство, свързани с направените нови инвестиции.
(60)
С оглед на гореизложеното и при липсата на нова информация, временните заключения, съдържащи се в съображения от 119 до 123 от временния регламент, се потвърждават.
З. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
1. Несвързани вносители и търговци
(61)
Един несвързан вносител твърдеше, че противно на това, което е заложено в съображение 188 от временния регламент, налагането на изравнителни мита е намалило наличието на индийско фолио от PET на пазара на Общността и че нивото на антидъмпинговите мита, както е посочено в настоящия регламент, ще направи невъзможно набавянето на фолио от PET от традиционните индийски доставчици. Вносителят също така твърдеше, че фолиото от PET, произведено от промишлеността на Общността извън Общността, се внася от самата промишленост на Общността и че поради тази връзка ще се стигне до отстраняването на други истински алтернативни източници на доставки.
(62)
В тази връзка, данните на Евростат показаха, че между 1999 г. (временните изравнителни мита бяха наложени през август 1999 г.) и 2000 г., вносът от Индия се е увеличил с 11 %. Що се отнася до нивото на предложените антидъмпингови мита, не може да се изключи, че те ще доведат до увеличаване на цената на вноса. Все пак, имайки предвид различните нива на предлаганите мерки, може да се очаква в същото време, че някои заинтересовани производители износители ще продължат да продават на Общностния пазар макар и на недъмпингови цени. Що се отнася до съществуването на алтернативни източници на доставки, се оказва, че през 1999 г. покупките на фолио от PET в Общността с произход от САЩ и Япония - двата основни държави-износителки, които не са съответни страни по тази процедура, представляваше около 35 % от общия внос от тези страни. Следователно се потвърждава наличието на алтернативни източници на доставки.
2. Потребители на фолио от PET в Общността
(63)
Следва да се отбележи, че от 23-ма потребители, които сътрудничиха през временния етап на процедурата, и купуващи малко повече от 40 % от общия внос от засегнатите страни, само един изрази опасенията си след въвеждането на временните мита. Това слабо ниво на реакция може да предполага, че мерките не са имали такова важно влияние върху съответните потребители.
(64)
Други четирима потребители, които разкриха присъствието си след налагането на временните мерки, оспориха, че налагането на мита може да ограничи избора им на доставчици и това да доведе до недостиг на фолио от PET на пазара на Общността. Тези потребители също така твърдяха, че цената на пазара на Общността на фолиото от PET се е увеличила след налагането на временните мита, което е довело до негативен ефект върху тяхната конкурентоспособност на световния пазар.
(65)
В това отношение следва да се припомни, че както бе установено през преходния период, разследваните потребители закупуваха средно около 58 % от необходимите им количества от фолио от PET от промишлеността на Общността, около 24 % от засегнатите страни и около 14 % от други трети страни. В допълнение, значителен брой икономически оператори ще продължат да съществуват на общностния пазар, т.е. промишлеността на Общността и други производители на Общността, икономически оператори в Общността, поне някои от производителите износители в съответните страни и в други трети страни. Следователно, дори ако не може да бъде изключено, че някои производители износители в съответните страни ще намалят експортните си обеми към Общността в резултат на налагането на антидъмпингови мерки, не е вероятно да възникне недостиг на общностния пазар. От друга страна, ако не бъдат наложени тези мерки, възможното изчезване на производствените дейности на промишлеността на Общността може, както е посочено в съображение 185 от временния регламент, да доведе до значително ограничаване на търсенето.
(66)
Що се отнася до ценовите нива, следва да се отбележи, че доскоро потребителите се възползваха от изкуствено ниските цени, които се дължаха на нелоялни търговски практики. Продажните цени на пазара на Общността намаляха средно с 40 % в периода между 1996 г. и ПР. Дори, ако не може да бъде изключено увеличаване на цените на фолиото от PET в Общността, очаква се това увеличение да бъде умерено. Това се доказва особено от нивото на наложените мита за определени съответни износители и присъствието на определен брой участници на пазара, които ще се конкурират един друг на пазара на Общността.
(67)
Нещо повече, по-нататъшният анализ и проверки на място при потребители потвърдиха, че фолиото от PET, като суровина за различни готови продукти, често не представлява значителен разход, като продуктите, съдържащи фолио от PET, само представляват малка част от тяхната обща продукция и на последно място, че потребителите използват продуктите си в Общността и други трети страни, които не са засегнати от процедурата. Все пак не може да се изключи, че за определени потребители, за които фолиото от PET представлява важна суровина, антидъмпинговите мерки ще имат важно значение и въздействие върху общите разходи за производство. Все пак, това не променя средните общи резултати от разследването. Заключението, съдържащо се в съображение 183 от временния регламент, че налагането на мита вероятно няма да има, като цяло, значително въздействие върху потребителите на фолио от PET, се потвърждава.
3. Заключение относно интереса на Общността
(68)
При липсата на нова информация относно интереса на Общността, заключенията, съдържащи се в съображения от 156 до 191 от временния регламент, се потвърждават.
И. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на премахване на вредите
(69)
Въз основа на методологията, описана в съображения от 193 до 195 от временния регламент, и имайки предвид аргументите и модификациите, споменати по-горе във връзка с изчисленията при намаляване на цените, бе установено ниво на елиминиране на вредите за целите на установяване на нивото на мерките, които трябва да бъдат наложени окончателно. Все пак, относно необсъждането на изравнителните мита, трябва да се отбележи, че както е изяснено в съображение 198 от временния регламент, износните субсидии се приспадат от предложените антидъмпингови мита съгласно член 14, параграф 1 от основния регламент, след прилагането на правилото за по-ниското мито, и съответно няма необходимост те да се вземат предвид при нивото на изчисляване на маржа във вредите.
(70)
Някои индийски производители износители твърдяха, че маржът на вредите е изчислен неправилно. Твърдеше се, че маржът на вредите следва да се изразява като процент от общия оборот CIF, а не да се ограничава до оборота, определен CIF, на сравними модели. Тези производители износители основаваха твърденията си на изводите на Апелативния орган на СТО по случая за спалното бельо (3).
(71)
На първо място, следва да се отбележи, че тези изводи са направени в контекста на антидъмпинговите изчисления и не са съотносими в контекста на изчисляване на вредите. На второ място, постоянна практика е вредите да бъдат изразявани като процент от оборота, определен CIF, на тези модели, които са използвани с цел да се установи въпросното количество на вредите. Методът, предлаган от индийските производители износители, всъщност би довел до използване на несравними цифри. Поради тези причини, искането трябва да се отхвърли.
(72)
Промишлеността на Общността предостави факта, че марж върху печалбата от 13 % върху оборота би бил по-подходящ отколкото 6 % марж върху печалбата, който се използваше за временните изчисления на маржа на вредите. Според промишлеността на Общността собствените средства на дружествата следва да носят възвръщаемост върху чистите активи, която е равна на нивата на банковите заеми. Също така се твърдеше, че това ниво на печалба бе достигнато през 1996 г., когато са доминирали условия на лоялна конкуренция.
(73)
В тази връзка, следва да се отбележи, че маржът във възвръщаемостта, който трябва да се използва при определянето на цена, и който не води до загуби, следва да се разбира като ниво на възвръщаемост, което може разумно да се достигне при условията на дъмпинг, който причинява вреди. Все пак, не е важно в този случай да се определя краен процент, имайки предвид, че маржът на вредите вече се изчислява на базата на 6 % марж в печалбата, който е по-висок от дъмпинговия марж. Следователно, този аргумент няма практическо влияние.
(74)
Имайки предвид гореизложеното и при липсата на нови доказателства, методологията, използвана за установяване на нивото на елиминиране на вредите, съдържаща се в съображения от 193 до 195 от на временния регламент, се потвърждава.
2. Форма и ниво на митата
(75)
Разследването показа, че вносът на продукти се извършва по кодове от Комбинираната номенклатура, различни от тези, които се обхващат от настоящата процедура, а именно код по КН ех 3920 62 19 и 3920 62 90. Следователно, вниманието на митническите власти се насочва съответно към тази разлика в класификациите.
(76)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент, следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мита на нивата на открития дъмпингов марж, тъй като те бяха във всички случаи по-ниски от маржа на вредите.
(77)
Що се отнася до остатъчното мито, което трябва да се прилага спрямо несътрудничилите производители износители от засегнатите страни, тъй като нивото на сътрудничество бе считано за значително в тези страни, за Индия остатъчното мито следва да се фиксира на базата на най-високото мито, установено за даден производител, сътрудничил в процедурата. За Корея, доколкото бе установено, че само един от трима примерни производители износители практикува дъмпинг остатъчното мито следва да бъде определено, при прилагането на правилото за по-ниското мито, като среднопретеглен дъмпингов марж на представителен брой модели с най-високи дъмпингови нива, изнасяни от производителя износител.
(78)
Както бе припомнено в съображения 50 и 198 от временния регламент, член 14, параграф 1 от основния регламент изисква нито един продукт да не бъде обект едновременно на антидъмпингово мито и изравнително мито едновременно за целите на овладяване на подобна ситуация, произтичаща от дъмпингови или износни субсидии. В този контекст, фактът, че изравнителните мита бяха установени през различен ПР и че количеството на износни субсидии в периода на разследване на антисубсидирането и периодът на разследване на антидъмпинговите мерки, е неотносим. Идеята на член 14, параграф 1 от основния регламент е наистина да се избегне дублиране на мита, насочени към противодействие на една и съща ситуация, произтичаща от дъмпингово или износно субсидиране, и следователно, изравнителните мита, произтичащи от износни субсидии, трябва да се приспадат независимо от разследващия период, на базата на който са били определени. Също така трябва да се отбележи, че не е постъпило искане за разглеждане на компенсиращи мерки. Следователно, временните заключения, съдържащи се в съображения 50 и 198, се потвърждават.
(79)
Впоследствие, относно антидъмпинговите мита за Индия, приложимото изравнително мито, което отговаря на износните субсидии бе приспаднато от приложимото антидъмпингово мито. За всички дружества, които не са сътрудничили, приспадането отговаря на експортната субсидия на сътрудничилите дружества, на базата на която се установява остатъчният антидъмпингов марж (и по този начин остатъчното мито).
(80)
Въз основа на гореизложеното и вземайки предвид заключенията на предишното разследване за антисубсидии, предлаганите нива на окончателното мито на цените CIF на границата на Общността, преди заплащане на дължимите мита, са както следва:
Индия
Дружество
Марж на експортна субсидия
Общ марж на субсидии
Дъмпингов марж
Изравнително мито
Антидъмпингово мито
Общо мито
Ester Industries Ltd
12,0 %
12,0 %
64,5 %
12,0 %
52,5 %
64,5 %
Flex Industries Ltd
12,5 %
12,5 %
42,9 %
12,5 %
30,4 %
42,9 %
Garware Polyester Ltd
2,7 %
3,8 %
65,3 %
3,8 %
62,6 %
66,4 %
Jindal Polyester Ltd
7,0 %
7,0 %
0 %
7,0 %
0 %
7,0 %
MTZ Polyesters Ltd
8,7 %
8,7 %
57,7 %
8,7 %
49,0 %
57,7 %
Polyplex Corp. Ltd
19,1 %
19,1 %
57,7 %
19,1 %
38,6 %
57,7 %
Всички други дружества
12,0 % (4)
19,1 %
65,3 %
19,1 %
53,3 %
72,4 %
Корея
Дружество
Антидъмпингово мито
HS Industries
7,5 %
Hyosung Corp
7,5 %
Kohap Corp.
7,5 %
Kolon Industries Limited
0,0 %
SKC Industries Limited
7,5 %
Toray Saehan Industries
0,0 %
Всички други дружества
13,4 %
(81)
Нивата на отделните антидъмпингови мита, определени в настоящия регламент, са установени въз основа на заключенията на настоящото разследване. Следователно, те отразяват ситуацията, която бе открита по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези митнически нива (противопоставени на всеобщите мита за държавите, приложими спрямо „всички други дружества“) са по този начин изключително приложими спрямо вноса на продукти с произход на съответната страна и произведени от дружества и от споменатите изрично юридически лица. Внасяните продукти, произведени от други дружества, които не са специално споменати в оперативната част на настоящия регламент с тяхното име и адрес, включително юридически лица, които са свързани с лицата, изрично споменати, не могат да се възползват от тези нива и не са обект на митническите нива, приложими спрямо „всички други дружества“.
(82)
Всяко искане, изискващо прилагането на тези индивидуални за дружествата антидъмпингови мита (например след промяна на името на юридическото лице или след откриването на нови дружества, които се занимават с производство или продажби) следва да се отнасят до Комисията (5) заедно с цялата нужна информация, и по-специално относно всички промени в дейността на дружествата, свързани с производство, вътрешни и международни продажби, като например промяна на името на дружеството или промяна на дружествата, занимаващи се с производство или продажби. Комисията, ако е подходящо и след консултации с Консултативния комитет, може да измени съответно регламента чрез осъвременяване на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуалните митнически ставки.
3. Събиране на временните мита
(83)
С оглед на размера на открития дъмпингов марж и на нивото на причинените вреди на промишлеността на Общността, приема се, че е необходимо количествата, които се гарантират чрез временните антидъмпингови мита, наложени по силата на временния регламент, да се събират окончателно на нивото на ставките на наложените окончателни мита. Когато окончателните мита са по-високи от временните мита, само размерът, гарантиращ нивото на временните мита, следва окончателно да бъде събиран.
4. Доброволни гаранции
(84)
В резултат от налагането на антидъмпингови мерки, голям брой производители износители в Индия предложиха доброволни гаранции, свързани с цените съгласно член 8, параграф 1 от основния регламент. По този начин, те се съгласиха да продават съответния продукт на по-висока цена, което води до премахване на вредните ефекти на дъмпинга. Дружествата също така ще предоставят на Общността редовна и подробна информация относно техния износ към Общността, което означава, че предприятията могат да бъдат наблюдавани ефективно от Комисията. В допълнение, структурата на продажбите на тези производители износители е такава, че Комисията счита, че рискът от избягване на договорените предприятия е ограничен.
(85)
С оглед на гореизложеното, следователно предложените доброволни гаранции се считат за приемливи и засегнатите дружества бяха информирани за основните факти, заключения и задължения, въз основа на които се приемат доброволните гаранции.
(86)
За да улесни допълнително възможностите на Комисията за наблюдение на ефективното спазване от страна на дружествата на предоставените от тях доброволни гаранции, когато бъде представено искането за освобождаване за свободно разпространение пред съответните компетентни митнически власти, освобождаването от антидъмпинговото мито е под условие, че бъде предоставена търговска фактура, съдържаща най-малко елементите, посочени в приложението. Това ниво на информация е необходимо също и за улеснение на митническите власти при доказване в достатъчна степен, че доставките отговарят на търговската документация. Когато не бъде предоставена такава фактура, или когато тя не отговаря на продукта, представен на границата, следва да бъде платено антидъмпингово мито с подходяща ставка.
(87)
Следва да се отбележи, че в случай на нарушаване или оттегляне на доброволните гаранции или при подозирано нарушение, може да бъде наложено антидъмпингово мито съгласно член 8, параграфи 9 и 10 от основния регламент.
5. Продължителност на мерките
(88)
Антидъмпинговите мерки ще се прилагат до 2006 г. като съществуващите изравнителни мита спрямо Индия трябва да спрат да се прилагат през 2004 г. В случай на изтичане (или промяна) на компенсиращите мерки, нивото на антидъмпинговите мита следва да се промени, тъй като понастоящем се взема предвид фактът, че изравнителните мита са вече въведени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат („PET“), включено под кодове по Комбинирана номенклатура ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90 (кодове по TAРИК: 39206219*10, 39206219*15, 39206219*25, 39206219*30, 39206219*35, 39206219*40, 39206219*45, 39206219*50, 39206219*55, 39206219*60, 39206219*62, 39206219*64, 39206219*65, 39206219*70, 39206219*75, 39206219*80, 39206219*81, 39206219*85, 39206219*87, 39206219*89, 39206219*91, 39206290*30 и 39206290*91) и с произход от Индия и Република Корея.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към чистата, свободна на границата на Общността цена, преди заплащане на дължимите мита, е както следва за продуктите с произход от:
Държава
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по TAРИК
Индия
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part - I,
New Delhi - 110 003
India
52,5
A026
Индия
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301 (U.P.)
India
30,4
A027
Индия
Garware Polyester Limited
Garware House
50-A, Swami Nityanand Marg
Vile Parle (East)
Mumbai400 057
India
62,6
A028
Индия
Jindal Polyester Limited
115-117, Indra Prakash Building
21, Barakhamba Road
New Delhi110 001
India
0
A030
Индия
MTZ Polyesters Limited
Saranath Centre, Upvan Area,
Upper Govind Nagar, Malad (E)
Mumbai400 097
India
49,0
A031
Индия
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301
Dist. Gautam Budh Nagar
Uttar Pradesh
India
38,6
A032
Индия
Всички други дружества
53,3
A999
Корея
Kolon Industries Inc.
Kolon Tower,
1-23, Byulyang-dong
Kwacheon-city,
Kyunggi-do
Korea
0,0
A244
Корея
SKC Co., Ltd.
SKC Bldg., 23-10, Youido-Dong
Yongdungpo-Gu Seoul
150-010
Korea
7,5
A224
Корея
Toray Saehan Inc.
17F, LG Mapo B/D
275 Kongdug-Dong
Mapo-Gu
Seoul 121-721
Korea
0,0
A222
Корея
HS Industries Co., Ltd
Kangnam Building, 8th floor
1321, Seocho-Dong
Seocho-Ku
Seoul
Korea
7,5
A226
Корея
Hyosung Corporation
450, Kongduk-Dong
Mapo-Ku
Seoul
Korea
7,5
A225
Корея
Kohap Corp.
No. 89-4, Kyungun-Dong
Chongro-Ku
Seoul
Korea
7,5
A223
Корея
Всички други дружества
13,4
A999
3. Независимо от член 1, параграф 1, окончателното мито не се прилага спрямо внос, освободен от свободно разпространение съгласно член 2.
4. Освен ако е предвидено друго, прилагат се действащите разпоредби за митата.
Член 2
1. Внос, попадащ под един от следните допълнителни кодове по TAРИК, който е произведен или директно изнесен (т.е. доставени и фактурирани) от дружество, чието име е включено в списъка по-долу към дружество в Общността, което има качеството вносител, се освобождава от антидъмпинговите мита, налагани по силата на член 1, при условие че вносът е извършен в съответствие с параграф 2.
Държава
Дружество
Допълнителен код по TAРИК
Индия
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part - I,
New Delhi - 110 003
India
A026
Индия
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301 (U.P.)
India
A027
Индия
Garware Polyester Limited
Garware House
50-A, Swami Nityanand Marg
Vile Parle (East)
Mumbai 400 057
India
A028
Индия
MTZ Polyesters Limited
Saranath Centre, Upvan Area
Govind Nagar, Malad (E)
Mumbai 400 097
India
A031
Индия
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301
Dist. Gautam Budh Nagar
Uttar Pradesh
India
A032
2. Вносът, споменат в параграф 1, се освобождава от мито, при условие че:
а)
търговската фактура, съдържаща най-малко елементите за необходимата информация, посочена в приложението, е представена на митническите власти на държавата-членка при представяне на декларацията за освобождаване за свободно разпространение; и
б)
стоките, декларирани и представени на митницата, отговарят изцяло на описанието, съдържащо се в търговската фактура.
Член 3
Средствата, гарантирани чрез временни антидъмпингови мита съгласно временния регламент, се събират при ставка на наложеното окончателно мито. Средствата, гарантирани в допълнение към окончателната ставка на антидъмпинговите мита се освобождават. Когато окончателните мита са по-високи от временните мита, гарантират се само средствата на нивото на временните мита, които се събират окончателно.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 13 август 2001 година.