RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 2187/2005
af 21. december 2005
om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger, om ændring af forordning (EF) nr. 1434/98 og ophævelse af forordning (EF) nr. 88/98
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37,
under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Efter artikel 2 og 4 i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (3) træffer Rådet under hensyntagen til foreliggende videnskabelig, teknisk og økonomisk rådgivning de fornødne EF-foranstaltninger til at sikre, at de levende akvatiske ressourcer udnyttes på en økonomisk, miljømæssigt og socialt bæredygtig måde. Med henblik herpå kan Rådet træffe tekniske foranstaltninger, der skal begrænse fiskeridødeligheden og fiskeriets indvirkning på miljøet.
(2)
Fællesskabets tiltrædelse af konventionen om fiskeri og bevaring af de levende rigdomskilder i Østersøen og Bælterne, ændret ved protokollen fra konferencen mellem repræsentanterne for de stater, der er kontraherende parter i konventionen (i det følgende benævnt »Gdansk-konventionen«), blev godkendt ved Rådets afgørelse 83/414/EØF (4).
(3)
Den Internationale Østersø-fiskerikommission (IBSFC), der blev oprettet ved Gdansk-konventionen, har siden oprettelsen vedtaget en række foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i Østersøen. Den har over for de kontraherende stater fremsat visse rekommandationer om ændring af de tekniske foranstaltninger.
(4)
Fællesskabet bør følge sådanne rekommandationer. Eftersom IBSFC bliver erstattet af et bilateralt samarbejde med Den Russiske Føderation, bør EF-reglerne dog ikke slavisk følge sådanne rekommandationer, idet Fællesskabet nærmere bør tilstræbe at skabe et omfattende og sammenhængende system af tekniske foranstaltninger for EF-farvandene baseret på de nuværende regler. Det er i visse tilfælde muligt at forenkle de nuværende regler, når disse er unødigt deltaljerede og/eller ikke har nogen berettigelse med hensyn til bevarelse af ressourcerne.
(5)
Ved forordning (EF) nr. 88/98 (5) blev der fastsat en række tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund.
(6)
Anvendelsen af forordning (EF) nr. 88/98 har afsløret, at der er visse mangler ved forordningen, der giver anvendelses- og håndhævelsesproblemer, og som bør afhjælpes, især ved at der for fiskeri med visse redskaber fastsættes målarter og fangstprocenter for forskellige maskestørrelsesintervaller og geografiske områder.
(7)
Det bør fastsættes, hvordan procentdelen af målarter og andre arter skal beregnes.
(8)
Mindstemålet for hver art bør fastsættes under hensyn til maskestørrelsesselektiviteten i det fiskeredskab, der kan anvendes til fiskeri efter den pågældende art.
(9)
Ifølge videnskabelige oplysninger er der store bifangster af ungtorsk i forbindelse med ålefiskeri med trawl. Ålefiskeri med aktive redskaber bør derfor forbydes.
(10)
Rigabugten er et unikt og temmelig følsomt marint økosystem, hvor der er behov for særforanstaltninger for at sikre bæredygtig udnyttelse af dens ressourcer og minimere fiskeriets indvirkning. Efter artikel 21 i tiltrædelsesakten af 2003, skal Rådet inden tiltrædelsen ændre forordning (EF) nr. 88/98 med henblik på at vedtage de fornødne bevarelsesforanstaltninger for Rigabugten.
(11)
For at styre fiskeriet bør der indføres særlige fiskeritilladelser, der giver for adgang til Rigabugten, jf. Rådets forordning (EF) nr. 1627/94 af 27. juni 1994 om generelle bestemmelser for de særlige fiskeritilladelser (6).
(12)
Ifølge videnskabelige oplysninger er trukne redskaber uden sorteringsvindue og med normalt diamantmasket netstykke i fangstposen og forlængelsesstykket mindre selektive end trukne redskaber med sorteringsvindue af Bacoma-typen, eller når netstykket i fangstposen og forlængelsesstykket er drejet 90°, når det gælder torsk. Derfor bør det i EF-farvande og for EF-fartøjer ikke være tilladt at anvende trukne redskaber uden sorteringsvindue af Bacoma-typen, eller uden at netstykket i fangstposen og forlængelsesstykket er drejet 90°, når torsk er målart.
(13)
Ved forordning (EF) nr. 1434/98 (7) blev der fastsat nærmere betingelser for landing af sild til industrien, bortset fra fødevareindustrien.
(14)
For at forenkle de indviklede regler i forordning (EF) nr. 1434/98 bør de bestemmelser i nævnte forordning, der er relevante for Østersøen, erstattes af generelle bestemmelser for usorterede landinger i nærværende forordning. Forordning (EF) nr. 1434/98 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(15)
De foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre denne forordning, bør vedtages efter Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (8).
(16)
Ændringer af bilag 1 og af tillæg 1 og 2 til bilag II til denne forordning bør også vedtages efter Rådets afgørelse 1999/468/EF.
(17)
På grund af de mange og omfattende ændringer af reglerne bør forordning (EF) nr. 88/98 ophæves og erstattes med nye bestemmelser -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
KAPITEL I
ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER
Artikel 1
Emne og anvendelsesområde
Ved denne forordning fastsættes der tekniske bevarelsesforanstaltninger vedrørende fangst og landing af fiskeressourcer i de farvande, der henhører under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion, og som ligger i det geografiske område, der er afgrænset i bilag I.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
a)
»aktivt redskab«: ethvert fiskeredskab, hvis anvendelse kræver, at det bevæges aktivt, især trukne og omkredsende redskaber
i)
»trawl«: et redskab, der aktivt trækkes af et eller flere fiskerfartøjer, og som består af net, der har en kegle- eller pyramideformet krop (trawlkrop), der bagtil er lukket af en fangstpose
ii)
»bomtrawl«: trawlredskab, der udspiles vandret af en tværbom af stål eller træ, og som er forsynet med bundkæder, kædemåtter eller skrabekæder. Det trækkes aktivt på bunden ved hjælp af fartøjets maskine
iii)
»snurrevod«: et trukket, omkredsende redskab, der er fastgjort til et fartøj med to lange tove (vodtove), som skræmmer fiskene ind i voddets bane. Redskabet, der består af net og minder om et bundtrawl i form og størrelse, består af to lange vinger, en krop og en pose (fangstpose)
iv)
»skraber«: en netpose eller metalkurv opspændt på en ramme, der kan have forskellig form og størrelse, og hvis underside er forsynet med et skrabeblad, som undertiden er forsynet med tænder
v)
»not«: et omkredsende redskab, der består af net og som snurpes sammen i bunden ved hjælp af en snurpewire, der løber gennem en række ringe langs ruppen og gør det muligt at snurpe nettet sammen og lukke det
b)
»passivt redskab«: ethvert fiskeredskab, hvis anvendelse ikke kræver, at det bevæges aktivt, inkl. hildingsgarn, indfiltringsnet, toggegarn, bundgarn, langliner, tejner og fælder. Redskaberne kan bestå af en eller flere særskilte netvægge monteret med overtælle, undertælle og forbindelsesliner og kan være forsynet med anker, flåd og navigationsudstyr
i)
»hildingsgarn« og »indfiltringsnet«: redskab bestående af en enkeltlaget netvæg, der holdes lodret i vandet ved hjælp af flåd og synk. De levende akvatiske ressourcer fanges ved, at de bliver indviklet i eller sætter sig fast i nettet
ii)
»toggegarn«: redskab bestående af garn med to eller flere vægge, der er ophængt parallelt på en enkelt overtælle og holdes lodret i vandet ved hjælp af flåd og synk
iii)
»langliner«: en række forbundne langliner, der enten er forankret til havbunden eller flyder, og hvor hver line er forsynet med et stort antal kroge med madding
c)
»krog«: et bøjet, skarpt stykke stålwire sædvanligvis med modhager
d)
»sættetid«: tidsrummet fra fiskerfartøjet starter udsætningen af net, og indtil nettene igen er halet helt om bord
e)
»kvadratmasket net«: et net, der er konstrueret således, at det ene af de to sæt parallelle linjer, som maskestolperne danner, er parallelt med nettets længdeakse, mens det andet sæt danner rette vinkler på denne akse
f)
»fangstpose«: de bageste 8 m af trawlet, som enten kan være cylindrisk, dvs. med samme omkreds overalt, eller konisk
g)
»forstærkningspose«: et cylinderformet netstykke, der fuldstændigt omkranser trawlets fangstpose, og som kan være fastgjort til fangstposen flere steder
h)
»bagstrop«: er den bageste rundstrop fastgjort til fangstposen målt med maskerne strakt ud i længderetningen
i)
»løftestrop«: tov, der omkranser fangstposen eller en eventuel forstærkningspose, og som er fastgjort til posen med løkker eller ringe
j)
»rundstrop«: tov, der omkranser fangstposen eller en forstærkningspose, og som er fastgjort til den
k)
»stopgarn«: et netstykke, der anbringes inden i et aktivt redskab på en sådan måde, at fiskene kan passere fra redskabets forende til redskabets bagende, men som begrænser deres muligheder for at svømme ud igen
l)
»fangstposebøje« (»hund«): et flydelegeme, der er fastgjort til fangstposen
m)
»bøjereb«: et reb, der forbinder en fangstposebøje (hund) med den del af fiskeredskabet, der er løftet eller afmærket
n)
»forlængelsesstykke«: en utilspidset, cylinderformet del af trawlet, dvs. der har samme omkreds som fangstposen i hele dens længde og er fastgjort til fangstposen eller er en fortsættelse af denne.
KAPITEL II
NETREDSKABER OG BETINGELSER FOR DERES ANVENDELSE
AFSNIT I
Målarter
Artikel 3
Målarter og mindstemaskestørrelser
1. For hvert af de underafsnit, der er anført i bilag I, er de tilladte maskestørrelsesintervaller for hver målart som fastsat i bilag II ved fiskeri med trawl, snurrevod eller lignende redskaber, og som fastsat i bilag III ved fiskeri med hildingsgarn, indfiltringsnet og toggegarn. Ingen dele af redskaberne eller garnene må have en maskestørrelse, der er mindre end den mindste maskestørrelse inden for det enkelte maskestørrelsesinterval.
2. I bilag II og III er det for hvert geografisk underafsnit og hvert maskestørrelsesinterval ligeledes fastsat, hvor stor en procentdel målarter mindst skal udgøre af de levende akvatiske ressourcer om bord.
3. På fangstrejser, hvor der medbringes skrabere, er det forbudt at beholde om bord og lande levende akvatiske ressourcer, uanset mængde, medmindre bløddyr og/eller furcellaria lumbricalis udgør mindst 85 % deraf udtrykt i levende vægt.
4. Inden for et underafsnit er det forbudt at anvende hildingsgarn og indfiltringsnet, der har en maskestørrelse, der er mindre end den, der er omhandlet i bilag III.
5. Inden for et underafsnit er det forbudt at anvende toggegarn med en maskestørrelse i den del af nettet, der har de største masker, som ikke svarer til en af kategorierne i bilag III, medmindre maskestørrelsen i den del af nettet, der har de mindste masker, er under 16 mm. Hvis maskestørrelsen i de mindste masker er under 16 mm, skal alle masker med en maskestørrelse over 16 mm svare til kategorierne i bilag III.
6. For hver fangstrejse er landing af fangster, der er taget i underafsnittene i bilag I, og som er beholdt om bord, forbudt, hvis fangsterne ikke opfylder de relevante betingelser i bilag II eller III.
Artikel 4
Beregning af procentdelen af målarter
1. Procentdelen af målarter, jf. bilag II og III, beregnes som andelen, udtrykt i levende vægt, af alle arter anført i bilag II og III, der enten beholdes om bord efter sortering eller landes.
2. Procentdelen af målarter og af andre arter beregnes ved at sammenlægge alle ombordværende mængder af målarter og af andre arter anført i bilag II og III.
3. Mængden af arter anført i bilag II og III, som er omladet fra et fiskerfartøj, tages i betragtning ved beregning af procentdelen af målarter for det pågældende fiskerfartøj.
4. Procentdelen af målarter kan beregnes på basis af én eller flere repræsentative prøver.
AFSNIT II
Aktive redskaber
Artikel 5
Fiskeredskabers struktur
1. Der må ikke anvendes anordninger, der obstruerer eller på anden måde formindsker maskerne i fangstposen.
2. Uanset stk. 1 er det tilladt til ydersiden af den underste del af fangstposen i et aktivt fiskeredskab at fastgøre lærred, net eller andet materiale, der har til formål at forhindre eller reducere slid. Sådant materiale må kun være fastgjort langs fangstposens forkant og sider.
3. Uanset stk. 1 er det tilladt ved fiskeri med trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på under 90 mm at fastgøre en forstærkningspose til fangstposens yderside. Forstærkningsposens maskestørrelse skal være mindst dobbelt så stor som fangstposens og under ingen omstændigheder under 80 mm.
Forstærkningsposen kan fastgøres følgende steder:
a)
langs forkanten
b)
langs bagkanten, eller
c)
rundt om mellem forkanten og bagkanten.
En forstærkningspose kan være sømmet:
a)
langs en enkelt maskerække rundt om fangstposen og forlængelsesstykket, eller
b)
langs en enkelt maskerække i længderetningen.
4. Uanset stk. 1 er det tilladt:
a)
i aktive redskaber at anvende et faldgarn eller stopgarn. Stopgarnet kan fastgøres enten inden i eller foran fangstposen. Bestemmelserne om mindste maskestørrelse i bilag II anvendes ikke på stopgarnet. Afstanden mellem stopgarnets forreste fastgørelsessted og fangstposens bagende skal være mindst tre gange stopgarnets længde
b)
til ydersiden af en hvilken som helst del af fangstposen at fastgøre en sensor til måling af fangstmængderne
c)
at anvende rundstropper og en løftestrop, der er fastgjort til fangstposens yderside ved fiskeri med trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på under 90 mm
d)
at anvende en løftestrop, der er fastgjort til fangstposens yderside ved fiskeri med trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 90 mm
e)
at fastgøre flåd til de to sidesømme på fangstposen
f)
at anvende en bagstrop, der er fastgjort på ydersiden af fangstposen. Afstanden mellem bagstroppen og bindestriksmaskerne må højst være 50 cm.
Artikel 6
Forbudte strukturer
Det er forbudt at anvende:
a)
fangstposer, hvis antal lige store masker noget sted i fangstposens omkreds øges fra forenden til bagenden
b)
forlængelsesstykker, hvis omkreds på noget sted er mindre end omkredsen af forenden af fangstposen, som forlængelsesstykket er fastgjort til
c)
fangstposer med en maskestørrelse på mindst 32 mm, hvis masker ikke alle er diamant- eller kvadratmaskede
d)
trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 90 mm, hvortil der er fastgjort en fangstpose på anden måde end ved indsyning i netdelen foran fangstposen
e)
trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 90 mm, der har mere end 100 åbne diamantmasker og mindre end 40 åbne diamantmasker i nogen omkreds af fangstposen bortset fra samlingerne eller sømmene
f)
fangstposer, hvor den strakte længde af den øverste halvdel ikke måler omtrent det samme, som den strakte længde af den nederste halvdel
Artikel 7
Selektivitet i trawlfiskeri efter torsk
På grundlag af rådgivning fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri fremlægger Kommissionen senest i september 2007 en vurdering af selektiviteten for torsk for de aktive redskaber, for hvilke torsk er anerkendt som en målart.
AFSNIT III
Passive redskaber
Artikel 8
Mål og sættetid
1. Når der fiskes med hildingsgarn, indfiltringsnet eller toggegarn, er det forbudt at anvende mere end 9 km garn for fartøjer med en samlet længde på højst 12 m og 21 km garn for fartøjer med en samlet længde på over 12 m.
2. Sættetiden for de netredskaber, der er omhandlet i stk. 1, må ikke overstige 48 timer.
3. Uanset stk. 2 er sættetiden for de i stk. 1 omhandlede netredskaber ubegrænset ved fiskeri under isen.
Artikel 9
Begrænsninger for drivgarn
1. Fra 1. januar 2008 er det forbudt at medbringe eller fiske med drivgarn.
2. I 2006 og 2007 må et fartøj medbringe eller fiske med drivgarn, hvis det har fået tilladelse til at gøre det af flagmedlemsstatens kompetente myndigheder.
3. I 2006 og 2007 må det maksimale antal fartøjer, som en medlemsstat kan give tilladelse til at medbringe eller fiske med drivgarn, ikke overstige henholdsvis 40 % og 20 % af det antal fiskerfartøjer, der anvendte drivgarn i perioden 2001-2003.
4. Uanset stk. 3 må det maksimale antal fartøjer i underområde 25-32, som en medlemsstat kan give tilladelse til at medbringe eller fiske med drivgarn, ikke overstige 40 % af det antal fiskerfartøjer, der anvendte drivgarn i perioden 2001-2003.
5. Medlemsstaterne meddeler senest den 30. april hvert år Kommissionen en liste over de fartøjer, der har fået tilladelse til at fiske med drivgarn.
Artikel 10
Betingelser vedrørende drivgarn
1. Føreren af et fiskerfartøj, der fisker med drivgarn, fører en logbog, hvori han dagligt indfører følgende oplysninger:
a)
den samlede længde af de medbragte garn
b)
den samlede længde af garnene i hver udsætning
c)
mængden af samt datoer og positioner for bifangster af hvaler.
2. Alle fiskerfartøjer, der anvender drivgarn, skal medbringe en tilladelse som omhandlet i artikel 9, stk. 2.
AFSNIT IV
Generelle bestemmelser for redskaber og deres anvendelse
Artikel 11
Måling af maskestørrelse og trådtykkelse
Kommissionens forordning (EF) nr. 129/2003 af 24. januar 2003 om de nærmere regler for bestemmelse af fiskeredskabers maskestørrelse og trådtykkelse (9) anvendes.
Artikel 12
Overholdelse af fangstprocenter
1. Fangster af levende akvatiske ressourcer ud over de tilladte fangstprocenter fastsat i bilag II og III må ikke landes og skal derfor genudsættes inden landing.
2. Når et fartøj på en fangstrejse sejler ud af et af underafsnittene i de grupper, som er anført i bilag II og III, gælder det uanset stk. 1, at minimumsprocentdelen af målarter, jf. bilag II og III, der er fanget i det pågældende geografiske område, og som beholdes om bord, skal være nået senest to timer senere.
Artikel 13
Betingelser for anvendelse af redskaber
1. Redskaber, der ikke må anvendes i et bestemt geografisk område eller i en bestemt periode, skal være stuvet væk på en sådan måde, at de ikke er klar til brug i det forbudte område eller den forbudte periode. Reserveredskaber skal være stuvet separat væk og på en sådan måde, at de ikke er klar til brug.
2. Fiskeredskaber anses for ikke at være klar til brug, hvis:
a)
for så vidt angår trawl, snurrevod eller lignende redskaber med undtagelse af dobbeltspand:
i)
trawlskovlene er surret fast til inder- eller ydersiden af rælingen eller til galgerne
ii)
mellemlinerne eller trawlwirerne er sjæklet fra trawlskovlene eller vægtene
b)
for så vidt angår dobbeltspand: vingespidsernes vægte er sjæklet fra og stuvet væk
c)
for så vidt angår langliner, hildingsgarn, indfiltringsnet og toggegarn:
i)
garnene er stuvet væk under en fastsurret presenning
ii)
liner og kroge opbevares i lukkede kasser
d)
for så vidt angår noter: hoved- eller bundwire er sjæklet fra noten.
3. Uanset stk. 1 er det forbudt, når der anvendes redskaber, for hvilke torsk (Gadus morhua) er en målart, jf. bilag II eller III, at have andre redskabstyper om bord.
KAPITEL III
MINDSTEMÅL FOR FISK
Artikel 14
Måling af fisk
1. Fisk betragtes som undermålere, hvis de er mindre end det mindstemål, der i bilag IV er fastsat for den pågældende art og det pågældende geografiske område.
2. Fisks størrelse måles fra snudespids til halefinnespids.
Artikel 15
Undermålsfisk om bord
1. Undermålsfisk må ikke beholdes om bord eller omlades, landes, transporteres, oplagres, sælges, frembydes eller udbydes til salg, men skal straks genudsættes.
2. For andre fisk end dem, der i bilag II er defineret som målarter for maskestørrelsesintervallerne »under 16 mm« og »16-31 mm«, og som er fanget med trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på under 32 mm, eller med not, gælder stk. 1 ikke, forudsat at de pågældende fisk ikke sorteres og ikke sælges, frembydes eller udbydes til salg til konsum.
KAPITEL IV
RESTRIKTIONER FOR VISSE OMRÅDER, VISSE TYPER FISKERI ELLER VISSE LEVENDE AKVATISKE RESSOURCER
Artikel 16
Forbudte områder
Det er hele året forbudt at fiske med aktive redskaber inden for det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter målt efter WGS84-koordinatsystemet:
1)
54° 23′ N, 14° 35′ Ø
2)
54° 21′ N, 14° 40′ Ø
3)
54° 17′ N, 14° 33′ Ø
4)
54° 07′ N, 14° 25′ Ø
5)
54° 10′ N, 14° 21′ Ø
6)
54° 14′ N, 14° 25′ Ø
7)
54° 17′ N, 14° 17′ Ø
8)
54° 24′ N, 14° 11′ Ø
9)
54° 27′ N, 14° 25′ Ø
10)
54° 23′ N, 14° 35′ Ø
Artikel 17
Restriktioner for fiskeri efter laks og havørred
1. Der er forbudt at beholde laks (Salmo salar) eller havørred (Salmo trutta) om bord:
a)
i perioden 1. juni til 15. september i underområde 22-31
b)
i perioden 15. juni til 30. september i underområde 32.
2. Det forbudte område i den lukkede periode er området uden for fire sømil fra basislinjerne.
3. Uanset stk. 1 er det tilladt at beholde laks (Salmo salar) eller havørred (Salmo trutta), fanget med bundgarn, om bord.
Artikel 18
Restriktioner for fiskeri efter ål
Det er hele året forbudt at beholde ål om bord, der er fanget med aktive redskaber.
Artikel 19
Restriktioner for usorterede landinger
1. Usorterede fangster landes kun i havne og landingssteder, hvor den i stk. 2 omhandlede stikprøveordning fungerer.
2. Medlemsstaterne sørger for at etablere en fyldestgørende stikprøveordning, der effektivt kan overvåge usorterede fangster.
KAPITEL V
SPECIFIKKE FORANSTALTNINGER FOR RIGABUGTEN
Artikel 20
Særlig fiskeritilladelse
1. For at fiske i underområde 28-1 skal fartøjer have en særlig fiskeritilladelse udstedt efter artikel 7 i forordning (EF) nr. 1627/94.
2. Medlemsstaterne skal sørge for, at fartøjer, der har fået udstedt den i stk. 1 omhandlede særlige fiskeritilladelse, er opført med navn og internt registreringsnummer på en liste, som gøres offentligt tilgængelig på et websted, hvis adresse sendes til Kommissionen og medlemsstaterne af den enkelte medlemsstat.
3. Fartøjer, der er opført på listen, skal opfylde følgende betingelser:
a)
den samlede maskineffekt (kW) for fartøjerne opført på listerne må ikke overstige den konstaterede maskineffekt for hver medlemsstat i 2000 og 2001 i underområde 28-1, og
b)
et fartøjs maskineffekt må på intet tidspunkt overstige 221 kW.
Artikel 21
Udskiftning af fartøjer eller maskiner
1. Ethvert fartøj, der er opført på listen omhandlet i artikel 20, stk. 2, kan udskiftes med ét eller flere andre fartøjer, forudsat:
a)
at en sådan udskiftning ikke medfører en forøgelse af den samlede maskineffekt som omhandlet i artikel 20, stk. 3, litra a), i den pågældende medlemsstat
b)
at det nye fartøjs maskineffekt på intet tidspunkt overstiger 221 kW.
2. En maskine i et fartøj, der er opført på listen omhandlet i artikel 20, stk. 2, kan udskiftes, forudsat:
a)
at maskinudskiftningen ikke bevirker, at fartøjets maskineffekt på noget tidspunkt overstiger 221 kW
b)
at den nye maskines effekt ikke er så stor, at udskiftningen resulterer i en forøgelse af den samlede maskineffekt som omhandlet i artikel 20, stk. 3, litra a), for den pågældende medlemsstat.
Artikel 22
Forbud mod trawl
I underområde 28-1 forbydes fiskeri med trawl i farvande, hvor vanddybden er under 20 m.
KAPITEL VI
GENERELLE BESTEMMELSER
Artikel 23
Forbudte fiskeredskaber og fangstmetoder
1. Det er forbudt at fange levende akvatiske ressourcer ved hjælp af fangstmetoder, der indebærer anvendelse af sprængstoffer, gift, bedøvende stoffer, elektrisk strøm eller nogen form for projektil.
2. Levende akvatiske ressourcer, der er fanget efter metoder som omhandlet i stk. 1, må hverken sælges, frembydes eller udbydes til salg.
Artikel 24
Videnskabelig forskning
1. Denne forordning gælder ikke for fiskeri udelukkende med henblik på videnskabelige undersøgelser, jf. dog følgende betingelser:
a)
fiskeriet skal foregå med den eller de pågældende medlemsstaters tilladelse og under dennes eller disses myndighed
b)
den eller de medlemsstater, i hvis farvande forskningen finder sted, skal i forvejen være blevet underrettet om sådant fiskeri
c)
fartøjer, der driver sådant fiskeri, skal medbringe en tilladelse udstedt af den medlemsstat, hvis flag de fører.
2. Uanset stk. 1 må levende akvatiske ressourcer, der er fanget til formålene i stk. 1, hverken sælges, oplagres, frembydes eller udbydes til salg, medmindre:
a)
de opfylder mindstemålene som anført i bilag IV, og mulighederne ikke er udtømt for ressourcer, for hvilke der er fastlagt fiskerimuligheder; eller
b)
de sælges direkte til andre formål end konsum.
Artikel 25
Udsætning og omflytning
Denne forordning gælder ikke for fiskeri, der udelukkende tager sigte på udsætning eller omflytning af levende akvatiske ressourcer, og som foregår med tilladelse fra den eller de pågældende medlemsstater og under dennes eller disses myndighed. Foregår udsætningen eller omflytningen i en anden medlemsstats eller andre medlemsstaters farvande, skal alle berørte medlemsstater underrettes herom i forvejen.
Artikel 26
Foranstaltninger truffet af medlemsstaterne, som kun gælder for fiskerfartøjer, som fører deres flag
1. Medlemsstaterne kan til bevarelse og forvaltning af bestande eller for at reducere fiskeriets indvirkninger på det marine økosystem træffe tekniske foranstaltninger, der skal begrænse fiskerimulighederne, og som:
a)
supplerer foranstaltningerne i Fællesskabets fiskeriretsforskrifter, eller
b)
er mere vidtrækkende end minimumskravene i Fællesskabets fiskeriretsforskrifter.
2. Foranstaltningerne i stk. 1 gælder kun for fiskere fra den pågældende medlemsstat og skal være forenelige med fællesskabsretten.
3. Medlemsstaten underretter straks de øvrige medlemsstater og Kommissionen om foranstaltningerne.
4. Medlemsstaterne skal på Kommissionens anmodning sende den alle de oplysninger, der er nødvendige for at kunne vurdere, om de nationale tekniske foranstaltninger opfylder betingelserne i stk. 1.
5. Hvis Kommissionen konkluderer, at foranstaltningerne ikke opfylder betingelserne i stk. 1, vedtager den en afgørelse om, at medlemsstaten skal ophæve eller ændre foranstaltningerne.
Artikel 27
Videnskabelig vurdering af typer af fiskeredskaber
Senest den 1. januar 2008 skal Kommissionen sørge for, at der gennemføres en videnskabelig vurdering af virkningerne af brugen af specielt hildingsgarn, toggegarn og indfiltringsgarn på hvaler, og at resultaterne heraf sendes til Europa-Parlamentet og Rådet.
KAPITEL VII
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 28
Gennemførelsesbestemmelser
Gennemførelsesbestemmelser til denne forordning vedtages efter proceduren omhandlet i artikel 30, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2371/2002.
Artikel 29
Ændringer af bilagene
Ændringer af bilag I og tillæg 1 og 2 til bilag II vedtages efter proceduren omhandlet i artikel 30, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2371/2002.
Artikel 30
Ændringer af forordning (EF) nr. 1434/98
I forordning (EF) nr. 1434/98 foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 1, stk. 2, udgår.
2)
Artikel 2, stk. 2 og 3, udgår.
3)
Artikel 3, stk. 1, affattes således:
»1. Sild fanget:
-
i område 1 og 2 med trukne netredskaber med en mindstemaskestørrelse på mindst 32 mm, eller
-
i område 3 med trukne netredskaber med en mindstemaskestørrelse på mindst 40 mm, eller
-
i region 1, 2 eller 3, med andre redskaber end trukne redskaber
må ikke landes til andre formål end direkte konsum, medmindre de først er blevet udbudt til salg til direkte konsum og ikke har fundet nogen aftager.«
4)
Artikel 3, stk. 2, affattes således:
»2. Al sild fanget med alle slags redskaber i henhold til betingelserne som fastsat i artikel 2 kan imidlertid landes til andre formål end direkte konsum.«
Artikel 31
Ophævelse
Forordning (EF) nr. 88/98 ophæves.
Henvisninger til den ophævede forordning skal betragtes som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag V.
Artikel 32
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2006.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2005.
32005R2187
L 349/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 2187/2005 НА СЪВЕТА
от 21 декември 2005 година
за опазване на рибните ресурси посредством технически мерки в района на Балтийско море, Белти и протока Оресунд, за изменение на Регламент (ЕО) № 1434/98 и отмяна на Регламент (ЕО) № 88/98
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 37 от него,
като взе предвид предложението на Комисията (1),
като взе предвид становището на Европейския парламент (2),
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с членове 2 и 4 от Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (3) Съветът приема, вземайки предвид дадените научни, технически и икономически съвети, нужните мерки от Съюза да гарантира такава експлоатация на живите морските ресурси, че да се създадат устойчиви икономически, социални и свързани с морската околна среда условия. В тази връзка Съветът може да приеме мерки, които да намалят смъртността на рибните ресурси при риболов и неблагоприятното въздействие на риболовните дейности върху околната среда.
(2)
Присъединяването на Общността към Конвенцията за риболов и опазване на живите морски ресурси в Балтийско море и прилежащите зони, както е поправката според протокола от Конференцията на представителите на страните участнички в Конвенцията (наричана по-нататък „Конвенцията от Гданск“), бе одобрено с Решение 83/414/ЕИО (4).
(3)
От своето създаване с Конвенцията от Гданск Международната комисия по риболова при Балтийско море (МКРБМ) е приела пакет от мерки за запазването и управлението на рибните ресурси в Балтийско море. Тя уведоми договарящите страни за някои изисквания, за да могат те да установят нужните технически мерки.
(4)
За Общността е уместно да въведе в сила такива изисквания. Тъй като, обаче, (МКРБМ) може би ще бъде заместена от двустранно сътрудничество с Руската федерация, правилата на Общността не е нужно стриктно да следват приетите изисквания, а по-скоро следва да се търсят начини да се изгражда пълна и последователна система от технически мерки, която да се основава на съществуващите закони за водите, за които има възможност за опростяване в случаи където съществуващата система от правила е ненужно обременена с детайли и/или не може да бъде оправдано използвана за запазването на ресурсите.
(5)
Регламент (ЕО) № 88/98 (5) установи определени технически мерки за опазването на рибните ресурси във водите на Балтийско море, проливите Белти и Оресунд.
(6)
Прилагането на Регламент (ЕО) № 88/98 доведе до установяването на някои недостатъци в него, които доведоха до проблеми при неговото прилагане и изпълнение и които следва да бъдат коригирани особено при дефинирането на определени видове риба, както и нужният процент на рибен улов в зависимост от различните видове размери на окото на мрежите, също географските зони, когато се използват различни риболовни уреди.
(7)
Начинът на изчисление на процентите при целевите видове риба, както и други видове риба следва да бъде определен.
(8)
Минималният размер на всеки рибен вид следва да бъде определен, като се отчита изборът на размер на окото на мрежата на риболовния уред, който може да бъде използван за дадения вид.
(9)
Научна информация установява, че когато се ловят морски змиорки с тралове има страничен улов към основния, състоящ се от млада риба треска. Риболовът на змиорки с подвижни риболовни уреди поради тази причина следва да бъде забранен.
(10)
Заливът на Рига е уникална и чувствителна морска екосистема, която изисква специални мерки, за да се гарантира продължителна експлоатация на ресурсите му и да се намали отрицателния ефект от риболовните дейности. Поради това член 21 от Акта за присъединяване от 2003 г. предвижда Съветът да измени Регламент (ЕО) № 88/98 преди датата на въвеждане в действие с оглед на това да се приемат нужните мерки за запазване на видовете в залива на Рига.
(11)
С цел да се контролира риболовната дейност, достъпът до залива на Рига следва да е обект на специални разрешителни за риболов, както е в Регламент (ЕО) № 1627/94 от 27 юни 1994 г. за установяване на общите разпоредби за специалните разрешителни за риболов (6).
(12)
Научна информация посочва, че за риба треска риболовните уреди, спуснати на вода без отвор за разкритие и при нормална ромбоидна плетка на мрежата, нейната торба и удълженията отзад са по-малко способни на селекция, отколкото при разкритие тип BACOMA или пък където плетката на мрежата на торбата и удълженията са обърнати на 90°. С тази цел не е уместно да се допуска в границите на водите под отговорността на Общността, както и за съдове собственост на Общността, използването на риболовни средства, спуснати на вода от кораба, които нямат разкритие тип BACOMA или на които мрежата на торбата и удълженията и не са обърнати на 90°, когато обектът на риболов е риба треска.
(13)
Регламент (ЕО) № 1434/98 (7) установи условия, при които риби от вида на херинга могат да бъдат вадени с промишлени цели, различни от директна консумация от човека.
(14)
С цел улесняване сложните правила на Регламент (ЕО) № 1434/98 условията, които са съответни за условията на Балтийско море, следва да бъдат заменени от общите условия за смесени улови в регламента. Регламент (ЕО) № 1434/98 следва да бъде съответно изменен.
(15)
Мерките, необходими за изпълнение на настоящия регламент, следва да са в съответствие с Решение 1999/468/EО на Съвета от 28 юни 1999 г. за установяване на процедурите за упражняване на изпълнителните правомощия, предоставени на Комисията (8).
(16)
Поправките на приложение I и към допълнения 1 и 2 към приложение II към настоящия регламент също следва да са в съответствие с Решение 1999/468/ЕО.
(17)
Поради броя и важността на измененията, които следва да се извършат в правилата на Регламент (ЕО) № 88/98, той следва да бъде отменен и заменен с нов текст,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет и приложно поле
Настоящият регламент постановява техническите мерки за опазване при улов и разтоварване на рибни ресурси в морските води под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки и разположени в географските местонахождения специфицирани в приложение I.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент:
а)
„подвижно оборудване“ означава всяко риболовно средство, което изисква при улова на риба активно преместване на риболовните средства, включително средства, теглени от кораба, и обграждащи средства;
i)
„трал“ е подвижно риболовно средство, теглено от един или повече риболовни кораби и състоящо се от мрежа, която има тяло с конусовидна или пирамидална форма (тяло на трала), затворена в своя край от торба на мрежата;
ii)
„олекотен бим трал“ означава риболовно средство с тралова мрежа, отворена хоризонтално посредством стоманена или дървена тръбна рамка, наречена бимс, и мрежи, снабдени с вериги, влачени по дъното, верижни покрития или верижни плъзгачи - цялото съоръжение се провлачва по дъното от риболовния кораб;
iii)
„датски гриб“ (датски сейнер) означава риболовно средство, което обгражда рибата и бива провлачвано от кораба, управлявано от рибарският съд чрез две дълги въжета- грибни въжета, проектирани така, че да довеждат големи количества риба към отвора на гриба. Това риболовно средство се състои от мрежа, която е подобна на тази на дънния трал по вид и размер, състои се от две големи крила, тяло и торба на мрежата;
iv)
„драги“ означава риболовно средство, което е мрежа или метален кош, монтирани на рамки с различни форми и размер, долната част на които има стъргало (сито), което понякога може да е със зъбци;
v)
„гъргър“ е ограждаща риболовна мрежа, която се състои от мрежа, чието дъно е теглено или посредством затягащо въже на гъргъра, което минава през определен брой халки заедно с граундроупа, като така позволява мрежата да бъде свивана и затваряна;
б)
„неподвижно оборудване“ означава кое да е риболовно средство, което при риболовна операция не изисква движение и включва хрилни мрежи, заплитащи мрежи, тройни мрежи, мрежи-капани, парагади, кюпове и даляни. Мрежите могат да се състоят от една или повече отделни мрежи, които са стъкмени с горни, дънни и свързващи въжета и могат да бъдат оборудвани с котвени, плаващи и навигационни механизми;
i)
„хрилни мрежи“ и „оплитащи мрежи“ означават риболовни средства, съставени от отделни мрежи, които се държат във водата вертикално посредством поплавъци и тежести. Те улавят живи морски ресурси чрез оплитане или улавяне в мрежа;
ii)
„тройна мрежа“ е риболовно средство, което е изработено от две или повече мрежи, които се пускат заедно на едно носово въже и се държат вертикално във водата чрез поплавъци или тежести;
iii)
„парагади“ е определен брой свързани въдици, които са или положени на дъното, или плават по течението, всяка от които носи кукички със заложена стръв;
в)
„кука“ е извита, заострена в края стоманена форма, обикновено имаща шип;
г)
„време на потапяне“ е периодът от първото спускане на мрежите във водата до момента, в който те са напълно прибрани на борда на риболовния кораб;
д)
„мрежи с квадратна плетка“ означава конструкция на мрежа, при която двата набора на успоредните линии, формиращи се от прътите на плетката, са така поставени, че единият набор е успореден на дългата ос на мрежата, другият е под прави ъгли спрямо тази ос;
е)
„торба на мрежата“ означава последните 8 метра от трала, които имат или цилиндрична форма, тоест еднаква обиколка във всяка част, или заострена форма;
ж)
„укрепваща торба“ означава мрежа оформена цилиндрично, изцяло обгръщаща торбата на мрежата и която може да бъде закрепвана към нея на интервали от време;
з)
„задно въже“ означава най-задното въже, прикрепено към торбата на мрежата, измервано, когато мрежите са опъвани по дължина;
и)
„подемно въже“ е въже, което опасва обиколката на торбата на мрежата или укрепващата торба, ако има такава, и прикрепено посредством примки или халки;
й)
„опасващо въже“ е въже, което опасва обиколката на торбата на мрежата или укрепващата торба и което е прикрепено към тях;
к)
„чепаре“ е мрежа, пристегната вътре в подвижна мрежа по такъв начин, че позволява на улова да преминава от предната към задната част на мрежата, но ограничава въможността и да се връща обратно;
л)
„поплавък на торбата“ означава плаваща единица, прикрепена към торбата на мрежата;
м)
„въже на поплавъка“ е въжето, свързващо поплавъка на торбата към тази част на риболовното средство, която е маркирана;
н)
„удължение“ се нарича онази част на трала, която не се стеснява и има цилиндрична форма, тоест има същата обиколка като торбата на трала, прикрепена или продължение на тази торба.
ГЛАВА II
МРЕЖИ И УСЛОВИЯ ЗА ТЯХНОТО ИЗПОЛЗВАНЕ
РАЗДЕЛ I
Видове, които са обект на риболов
Член 3
Видове, които са обект на риболов и минимален размер на плетката на мрежите
1. За всеки от подучастъците, изброени в приложение I, допустимите размери на плетката на мрежите за всеки отделен рибен вид е, както е дефинирано в приложение II, когато се извършва риболов с тралове, датски сейнери и подобни средства, и както е дефинирано в приложение III, когато се лови риба с хрилни мрежи, оплитащи мрежи и тройни мрежи. Никоя част от средствата или мрежите не може да има размер на плетката по-малък от най- малкия размер при всеки вид мрежи според размера им.
2. Минималният процент от видовете за риболов сред живите морски ресурси, уловени на борда на кораба за всеки географско подучастък и всеки вид мрежа според размера, е указано в приложение II и приложение III.
3. По време на всяко пътуване с цел риболов, когато на борда има драги, задържането и улова на борда на какво да е количество живи морски ресурси е забранено освен ако поне 85 % от живото тегло не се състои от мекотели и/или Furcellaria lumbricalis.
4. Използването, в рамките на подучастъка, на хрилни мрежи и оплитащи мрежи, които имат размер на плетката по-малък от указания в приложение III, е забранено.
5. Използването, в рамките на подучастъка, на тройни мрежи с размер на плетката в тази част на мрежата, където плетката е с най-голям размер, неотговарящи на никоя от категориите, указани в приложение III, освен ако размерът на плетката в частта на мрежата, имаща най-малък размер, е по-малък от 16 mm е забранено. Ако размерът на плетката при мрежи с по-малка плетка е под 16 mm, всички мрежи с размер над 16 mm отговарят на категориите, указани в приложение III.
6. За всяко пътуване с цел риболов разтоварване на риба е забранено, когато уловът е според подучастъците, изброени в приложение I, и когато е задържан на борда, не съответства с условията, указани в приложение II и приложение III.
Член 4
Изчисление на процента на видовете риба за улов
1. Процентът на видовете за улов, както са посочени в приложение II и приложение III, се изчислява като пропорцията на живо тегло на всички видове, изброени в приложение II и приложение III, които също са задържани на борда след разтоварване или сортиране.
2. Процентът на видовете за улов и други видове се получава от събирането на всички количества от задържаните на борда определени видове риба и други видове, изброени в приложение II и III.
3. Количествата от видове, изброени в приложения II и III, които са били претоварени от риболовен кораб, се вземат предвид, когато се изчислява процентът на определените за съответния кораб видове.
4. Процентите на видовете за риболов могат да бъдат изчислени въз основа на един или повече уловени представители на дадените видове.
РАЗДЕЛ II
Подвижно оборудване
Член 5
Устройство на риболовните средства
1. Никое средство няма да бъде използвано, ако възпрепятства или по друг начин намалява размера на мрежата при торбата.
2. Чрез дерогация от параграф 1 е позволено да се прикрепя към външната долна половина на торбата на подвижната мрежа всякакъв вид платно, мрежа или друг материал, който би имал за цел да предотврати или намали носенето. Такива материали се прикрепват само към предните или страничните краища на торбата.
3. Чрез дерогация от параграф 1, когато се лови риба с тралове, датски сейнери или подобни средства с размер на плетката по- малък от 90 mm, е позволено да се прикачват към външната страна на торбата укрепващи торби. Размера на плетката на торбата е поне два пъти по-голям от този на опашката и в никой случай по- малък от 80 mm.
Укрепваща торба може да се прикрепя за следните части:
а)
в предния ѝ край;
б)
в задния ѝ край; или
в)
по окръжността между задната и предната част.
Укрепващата торба може да бъде стягана:
а)
по окръжността на торбата и удължението на мрежата около един ред от дупки на мрежата или
б)
надлъжно по един ред дупки на мрежата.
4. Чрез дерогация от параграф 1 е позволено:
а)
използването на подвижни риболовни средства, еднопосочна мрежа или чепаре. Чепарето може да бъде прикрепено или вътре в торбата, или пред нея. Условията, определящи минималния размер на плетката в приложение II, не се отнасят до чепарета. Разстоянието от точката на прикрепяне в предната част до задната част на торбата на мрежата е поне три пъти дължината на чепарето;
б)
да се прикрепя към външната страна на опашката сензор, който да определя размера на улова;
в)
да се използват опасващи въжета и подемни въжета, прикрепени към външната страна на торбата на мрежата, когато се използват тралове, датски сейнери или подобни средства с размер на плетката по-малък от 90 mm;
г)
да се използва едно подемно въже прикрепено към външната страна на торбата на мрежата, когато се използват тралове, датски сейнери или подобни средства с размер на плетката 90 mm или над 90 mm;
д)
да се прикрепят плувки на двата странични канта на мрежата на торбата;
е)
да се използва задно, стягащо въже прикрепено отвън на торбата. Разстоянието между задното стягащо въже и въжето на торбата е еквивалентно на или по-малко от 50 cm.
Член 6
Специфични забранени конструкции
Използването на следните се забранява:
а)
всяка торба на трал, при която броя на мрежи с еднакъв размер около обиколката на торбата се увеличава от предния към задния край;
б)
всяко удължение, при което обиколката в някоя точка е по-малка от обиколката на най-предния край на торбата към която удължението е закрепено;
в)
всяка торба с размер на плетката, равен или по-голям от 32 mm при мрежи, чиито плетки не са ромбоидни или правоъгълни;
г)
всеки трал, датски сейнер или подобно средство с размер на отвора, равен или по-голям от 90 mm, имащ повече от 100 отворени ромбоидни отвора и по-малко от 40 отворени ромбоидни отвора при каква да е обиколка на накрайника, с изключение на свързващите части или ръбовете на мрежата;
д)
всеки трал, датски сейнер или подобно средство с размер на плетката, равен или по-голям от 90 mm имащ повече от 100 отворени ромбоидни отвора и по-малко от 40 отворени ромбоидни отвора при каква да е обиколка на торбата, с изключение на свързващите части или ръбовете на мрежата;
е)
всяка торба, където дължината на горната половина не е приблизително равна на дължината на опънатата и долна половина.
Член 7
Избор на риболов на треска с трал
Комисията, въз основа на информацията получена от Научния, Техническия и Икономическия комитет за риболов, представя не по-късно от септември 2007 г. оценка на избора на подвижни средства утвърдени като подходящи за риболов на треска.
РАЗДЕЛ III
Неподвижно оборудване
Член 8
Размери и време на потапяне
1. Там, където имаме риболов с хрилни мрежи, оплитащи мрежи или тройни мрежи, използването на повече от 9 km мрежи за кораби с габаритна дължина до 12 m и 21 km мрежи за кораби с габаритна дължина повече от 12 m се забранява.
2. Времето за потапяне на мрежите, определено в параграф 1, не надвишава 48 часа.
3. Чрез дерогация от параграф 2 времето на потапяне на мрежите, определено в параграф 1, когато се лови риба под ледена покривка, не е ограничено.
Член 9
Ограничения на плаващи мрежи
1. От 1 януари 2008 г. се забранява на всеки кораб да носи на борда или да използва за риболов плаващи мрежи.
2. През 2006 г. и 2007 г. кораб може да държи на кораба си или да използва за риболов плаващи мрежи само ако има разрешение за това от компетентните органи на държавата-членка на флага.
3. През 2006 г. и 2007 г. максималният брой кораби, които могат да имат разрешение от държава-членка да носят на борда или да използват за риболов плаващи мрежи, не надвишават 40 % и 20 % съответно от риболовните кораби, които са използвали плаващи мрежи през периода от 2001 до 2003 г.
4. Чрез дерогация от параграф 3 в подучастъци от 25 до 32 максималния брой на корабите, които могат да получат разрешение от държава-членка да имат плаващи мрежи на борда или да ги използват за риболов, не надвишават 40 % от риболовните кораби, които са използвали плаващи мрежи през периода от 2001 до 2003 г.
5. Държавите-членки съобщават на Комисията до 30 април всяка година списъка на корабите, имащи разрешение да извършват риболовни дейности с плаващи мрежи.
Член 10
Условия, приложими за използването на плаващи мрежи
1. Капитан на риболовен кораб, използващ плаващи мрежи, води корабен дневник, в който ежедневно записва следната информация:
а)
цялата дължина на мрежите на борда на кораба;
б)
цялата дължина на мрежите, използвани за всяка риболовна операция;
в)
количеството, датата и координатите на допълнителен (нежелан) улов на китообразни.
2. Всички риболовни кораби, които използват плаващи мрежи, съхраняват на борда разрешителното, посочено в член 9, параграф 2.
РАЗДЕЛ IV
Общи разпоредби за оборудването и неговото използване
Член 11
Определяне на размера на отворите и дебелината на кордата
Прилага се Регламент (ЕО) № 129/2003 на Комисията от 24 януари 2003 г. за създаване на подробни правила за определяне на размера на отворите и дебелината на кордата на рибарските мрежи (9).
Член 12
Спазване на приложимите проценти за улова
1. Количествата живи морски ресурси, уловени в излишък на позволените проценти, специфицирани в приложения II и III, не могат да бъдат вадени, а се връщат обратно в морето преди всяко изваждане.
2. Независимо от параграф 1, когато и да е по време на риболовно пътуване кораб напуска някоя от групите от подучастъците, изброени в приложения II и III, минималният процент от определените видове за улов, както е в приложения II и III, уловени и задържани на борда от тази географска зона, трябва да бъдат постигнат в рамките на два часа.
Член 13
Условия за използване на риболовните средства
1. Риболовните средства, чието използване е забранено в определена географска зона или по време на определен период, се подреждат настрани, така че да не са готови за използване в забранените зони или по време на забранен период. Резервните средства се подреждат отделно и по такъв начин, че да не са готови за използване.
2. Риболовните средства няма да се считат готови за използване ако:
а)
в случаи на тралове, датски сейнери и подобни с изключение на двойни тралове:
i)
тралните дъски са вързани на вътрешната или външната страна на фалшборда или на галса,
ii)
тралните въжета или вързала са освободени от тралните дъски или тежестите му;
б)
в случаи на двойни тралове тежестите при крилата са разкачени и подредени на друго място;
в)
когато имаме парагади, хрилни мрежи, оплитащи мрежи и тройни мрежи:
i)
мрежите са подредени под увързано покритие;
ii)
въдиците и куките се съхраняват в затворени кутии;
г)
когато имаме гъргъри, главното или дънното метално въже е освободено от гъргъра.
3. Чрез дерогация от параграф 1, когато е използвано риболовно средство, за което треската (Gadus morhua) е дефинирана като целеви вид в съответствие с приложения II и III, никакъв друг тип средства не се съхраняват на борда на кораба.
ГЛАВА III
МИНИМАЛЕН РАЗМЕР НА РИБАТА ЗА РАЗТОВАРВАНЕ
Член 14
Измерване на рибата
1. Счита се, че рибата няма изисквания размер, ако е по-малка от минималния размер, определен в приложение IV относно подходящите видове и подходящите географски зони.
2. Размерът на рибата се взема от върха на носа, със затворена уста, до края на опашната перка.
Член 15
Задържане на борда на по-малък размер риба
1. Риба с по-малки от указаните размери не трябва да бъде задържана на борда, нито да бъде трансбордирана, вадена, транспортирана, съхранявана, продавана, излагана или предлагана за продажба, а се връща незабавно обратно в морето.
2. Параграф 1 не се прилага за риба, различна от онази, определена в приложение II като вид за риболов с размер на плетка на мрежите „по-малък от 16 mm“ или „16 до 31 mm“, уловена с тралове, датски сейнери или подобни средства с размер на плетката по-малък от 32 mm, или с гъргъри, в случай че тази риба не е сортирана и продавана, излагана или предлагана за продаване за консумация от човека.
ГЛАВА IV
ОГРАНИЧЕНИЯ, СВЪРЗАНИ С ОПРЕДЕЛЕНИ ЗОНИ, ТИПОВЕ РИБОЛОВ ИЛИ ЖИВИ МОРСКИ РЕСУРСИ
Член 16
Забранени райони
Забранено е през годината да се лови риба с какво да е подвижно оборудване в географски зони затворени от последователно свързани ромбоидни линии със следните координати, които ще бъдат измервани според координатна система WGS84:
1.
54°23′ север, 14°35′ изток
2.
54°21′ север, 14°40′ изток
3.
54°17′ север, 14°33′ изток
4.
54°07′ север, 14°25′ изток
5.
54°10′ север, 14°21′ изток
6.
54°14′ север, 14°25′ изток
7.
54°17′ север, 14°17′ изток
8.
54°24′ север, 14°11′ изток
9.
54°27′ север, 14°25′ изток
10.
54°23′ север, 14°35′ изток
Член 17
Ограничения в риболова на сьомга и морска пъстърва
1. Задържането на борда на сьомга (Salmo salar) или морска пъстърва (Salmo trutta) се забранява:
а)
от 1 юни до 15 септември във водите от подучастъци от 22 до 31;
б)
от 15 юни до 30 септември във водите от подучастък 32.
2. Забранените зони по време на закрит сезон надвишават 4 морски мили, измерено от основните граници.
3. Чрез дерогация от параграф 1 задържането на сьомга (Salmo salar) на борда или морска пъстърва (Salmo trutta), уловени с даляни, е разрешено.
Член 18
Ограничения при риболов на змиорка
Задържането на борда на змиорки уловени с някое от подвижните риболовни средства е забранено през годината.
Член 19
Ограничения за разтоварването на смесен улов
1. Смесеният улов се разтоварва само в пристанища и места за разтоварване, където е в действие програма за разтоварване на образци рибни видове, посочени в параграф 2.
2. Държавите-членки гарантират, че правилната програма за разтоварване на екземпляри, която да позволява ефективен контрол на смесен улов, е наистина в действие.
ГЛАВА V
МЕРКИ, СПЕЦИФИЧНИ ЗА ЗАЛИВА НА РИГА
Член 20
Специални разрешителни за риболов
1. За да се извършва риболов в подгрупа 28-1, корабите трябва да притежават специално разрешително за риболов в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) № 1627/94.
2. Държавите-членки гарантират, че корабите, за които се отнася специалното разрешително за риболов по параграф 1, е издадено и включено в списък, съдържащ техните имена и вътрешен регистрационен номер, които са били оповестени чрез Интернет, в уебсайт, адресът на който ще бъде предоставен на Комисията и държавите-членки от всяка държава-членка.
3. Корабите, включени в този списък, трябва да отговарят на следните условия:
а)
пълната мощност на двигателя (kW) на корабите от списъка не надвишава наблюдаваната за всяка държава-членка през годините 2000-2001 в подучастък 28-1; и
б)
мощността на двигателя на кораба не надвишава 221 киловата по което и да е време.
Член 21
Смяна на двигатели или кораби
1. Всеки отделен кораб, включен в списъка, изискван според член 20, параграф 2, може да бъде заменен от друг кораб или кораби, в случай че:
а)
такава замяна не води до увеличаване на общата мощност на двигателя, както е в член 20, параграф 3, буква а), в заинтересованата държава-членка, и
б)
мощността на всеки двигател на заменен кораб да не надвишава 221 kW по което и да е време.
2. Двигателите на всеки отделен кораб, включен в списъка, както е в член 20, параграф 2, могат да бъдат заменени, при условие че:
а)
замяната на двигателя не води до мощност на двигателя надвишаваща 221 kW по кое да е време, и
б)
мощността на заменения двигател не е такава, че замяната да е довела до общо увеличаване на мощността, както е посочено в член 20, параграф 3, буква а) за заинтересованата държава-членка.
Член 22
Забрана за използване на тралове
В подучастък 28-1 риболовът с трал е забранен във води с дълбочина по-малка от 20 m.
ГЛАВА VI
ОБЩИ УСЛОВИЯ
Член 23
Забранени риболовни средства и практики
1. Уловът на живи морски ресурси с методи, включващи използването на експлозиви, отровни или зашеметяващи субстанции, ток или всякакъв вид военни снаряди, е забранено.
2. Продажбата, излагането или предлагането за продажба на живи морски ресурси уловени с методите, посочени в параграф 1, е забранено.
Член 24
Научноизследователска работа
1. Настоящият регламент не се прилага за риболовни операции, провеждани единствено с научноизследователска цел, при условие че:
а)
риболовните дейности се извършват с разрешението и под управлението на заинтересована държава-членка или държави-членки;
б)
държава-членка или държави-членки, в чиито води се провежда такава дейност, се информират предварително за риболовните дейности; и
в)
корабът, извършващ такива риболовни операции, има на борда си пълномощно, издадено от държавата-членка, под чийто флаг плава.
3. Независимо от параграф 1, живите морски ресурси, уловени с целите по параграф 1, не могат да бъдат продавани, съхранявани, излагани или предлагани за продажба, освен ако:
а)
отговарят на минималните размери за разтоварване, изброени в приложение IV, и за ресурси, за които риболовните възможности са определени, такива възможности да не са изразходвани, или
б)
са продадени директно за цели, различни от консумация от човека.
Член 25
Изкуствено възстановяване или заселване
Настоящият регламент не се прилага за операции, провеждани единствено с цел изкуствено възстановяване или заселване на живи морски ресурси, които се провеждат с разрешението на и под контрола на заинтересовани държава-членка или държави-членки. Там, където изкуственото възстановяване или заселване на живи морски ресурси се извършва във водите на друга държава-членка или държави-членки, всички заинтересовани държави-членки се уведомяват предварително.
Член 26
Мерки, предприемани от държави-членки, приложими единствено към кораби, плаващи под техен флаг
1. Държавите-членки могат, с цел опазване и управление на ресурсите или за да намалят ефекта от риболова върху морската екосистема, да предприемат технически мерки за намаляване на риболовните възможности, които:
а)
допълват мерките, предвидени в общностната уредба в областта на рибарството; или
б)
надвишават минималните изисквания, предвидени в общностната уредба в областта на рибарството.
2. Мерките, посочени в параграф 1, се прилагат единствено за рибари от заинтересованата държава-членка и са в съответствие с общностното право.
3. Заинтересованата държава-членка уведомява незабавно за такива мерки останалите държави-членки и Комисията.
4. Държавите-членки предоставят на Комисията, при поискване от нейна страна, цялата нужна информация за оценяване дали мерките отговарят на условията, заложени в параграф 1.
5. Ако Комисията заключи, че мерките не съответстват на условията, заложени в параграф 1, тя приема решение, изискващо държава-членка да оттегли или измени мерките си.
Член 27
Научна оценка на типовете оборудване
До 1 януари 2008 г. Комисията гарантира, че научната оценка на въздействието от използването на определени хрилни мрежи, тройни мрежи и оплитащи мрежи върху китообразните видове е извършена и заключенията са представени пред Европейския парламент и Съвета.
ГЛАВА VII
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 28
Подробни правила за прилагане
Подробни правила за прилагането на настоящия регламент се приемат в съответствие с процедурата, предвидена в член 30, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2371/2002.
Член 29
Изменения на приложенията
Изменения на приложение I и на допълнения 1 и 2 към приложение II се приемат в съответствие с процедурата по член 30, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002.
Член 30
Изменения на Регламент (ЕО) № 1434/98
Регламент (ЕО) № 1434/98 се изменя, както следва:
1.
Член 1, параграф 2 се заличава.
2.
Член 2, параграфи 2 и 3 се заличават.
3.
Член 3, параграф 1 се изменя, както следва:
„1. Улови на херинга, направени:
-
в региони 1 и 2 с провлачени мрежи с минимален размер на плетката, равен или по-голям от 32 mm, или
-
в регион 3 с провлачени мрежи с минимален размер на плетката, равен или по-голям от 40 mm, или
-
в регион 1, 2 и 3 с каквито и да е риболовни средства, различни от провлачени мрежи,
не се вадят за цели, различни от директна консумация от човека, освен ако не са първо предложени за продажба за директна консумация от човека и не успеят да намерят купувач.“
4.
Член 3, параграф 2 се заменя със следното:
„2. Но всеки улов на херинга уловен с какво да е риболовно средство в условия определени от член 2 може да бъде изваден с цел различна от директна консумация от човека.“
Член 31
Отмяна
Регламент (ЕО) № 88/98 се отменя.
Позоваванията на Регламент (ЕО) № 88/98 се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата за съответствие в приложение V.
Член 32
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2006 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 21 декември 2005 година.