KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 710/2009
af 5. august 2009
om ændring af forordning (EF) nr. 889/2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007, for så vidt angår fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser for økologisk produktion af akvakulturdyr og tang
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 af 28. juni 2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2092/91 (1), særlig artikel 11, artikel 13, stk. 3, artikel 15, stk. 2, artikel 16, stk. 1 og stk. 3, litra a) og c), artikel 17, stk. 2, artikel 18, stk. 5, artikel 19, stk. 3, andet afsnit, artikel 22, stk. 1, artikel 28, stk. 6, artikel 38, litra a), b) og c), og artikel 40, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I forordning (EF) nr. 834/2007 fastsættes der navnlig i afsnit III grundlæggende krav for produktion af akvakulturdyr og tang. Der bør fastsættes gennemførelsesbestemmelser for disse krav ved en ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 889/2008 (2), der indeholder gennemførelsesbestemmelserne til forordning (EF) nr. 834/2007.
(2)
I sin meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om en strategi for bæredygtig udvikling af europæisk akvakultur (3) præsenterer Kommissionen sin vision for akvakultursektorens udvikling i de kommende 10 år med henblik på at opnå en stabil akvakulturindustri i land- og kystområderne, som kan udgøre et alternativ til fiskeriet, når det gælder produktion og beskæftigelse. I meddelelsen peger Kommissionen på mulighederne for økologisk akvakultur og understreger behovet for at fastsætte normer og kriterier.
(3)
Definitionerne i artikel 2 i forordning (EF) nr. 889/2008 bør suppleres og berigtiges for at undgå uklarheder og sikre ensartet fortolkning og anvendelse af reglerne for økologisk produktion af akvakulturdyr og tang.
(4)
Den lokalitet, der anvendes til produktion af økologisk tang og opdræt af akvakulturdyr, er af afgørende betydning for at kunne producere sikre kvalitetsprodukter med mindst mulig påvirkning af vandmiljøet. EF-lovgivningen om vandkvalitet og forurenende stoffer i fødevarer, herunder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (4), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (5), Kommissionen forordning (EF) nr. 1881/2006 af 19. december 2006 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer (6) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 (7), (EF) nr. 853/2004 (8) og (EF) nr. 854/2004 (9) fastsætter miljømål og sikrer en høj fødevarekvalitet. Der bør derfor udarbejdes en plan for bæredygtig forvaltning for tangproduktion og akvakultur, der indeholder specifikke foranstaltninger om f.eks. affaldsreduktion.
(5)
Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (10), Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (11) og Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (12) skulle kunne sikre korrekt samspil med miljøet samtidig med, at der tages højde for disse aktiviteters indvirkning på vandmiljømålene som fastsat i direktiv 2000/60/EF og 2008/56/EF. Der bør fastsættes bestemmelser om udarbejdelse af en miljøvurdering, som indbefatter retningslinjer for, hvordan produktionen bedst kan tilpasses det omgivende miljø, og hvordan eventuelt negative konsekvenser kan afbødes. Sådanne vurderinger skal sikre, at produktionen af tang og akvakulturdyr, som er en relativt ny aktivitet sammenlignet med økologisk landbrug, ikke blot er miljømæssigt acceptabel, men også stemmer overens med offentlighedens interesser og er miljømæssigt forsvarlig og bæredygtig i forhold til andre muligheder.
(6)
Da akvakultur i sagens natur foregår i et flydende medium, er det nødvendigt at holde økologiske og ikke-økologiske produktionsenheder tilstrækkeligt adskilt. Der bør derfor fastsættes passende minimumsafstande. Eftersom der er stor forskel på vandmiljøet i medlemsstaterne, både når det gælder ferskvands- og saltvandsmiljøet, bør separationsafstandene fastsættes af medlemsstaterne, da disse har de bedste forudsætninger for at fastsætte afstandene ud fra deres kendskab til vandmiljøet.
(7)
Dyrkning af tang kan have en nyttig effekt, fordi tangplanter fjerner næringsstoffer og kan indgå i et polykultursystem. Der bør træffes foranstaltninger for at undgå, at vildtvoksende tang overudnyttes, således at planterne kan regenerere sig, og det sikres, at udnyttelsen ikke får negative konsekvenser for vandmiljøets tilstand.
(8)
Utilstrækkelige forsyninger af økologiske proteinafgrøder er et voksende problem i medlemsstaterne. Samtidig har importen af økologisk proteinfoder ikke kunnet tilfredsstille efterspørgslen. Det samlede areal med proteinafgrøder er ikke stort nok til at kunne opfylde behovet for økologisk proteinfoder. Det bør derfor på visse betingelser være tilladt at anvende proteinfoder fra parceller, der er i det første år for omlægning til økologisk produktion.
(9)
Eftersom økologisk produktion af akvakulturdyr stadig er i sin vorden, er det ikke muligt at skaffe økologiske gydebestande i tilstrækkelige mængder. Det bør derfor være muligt under visse omstændigheder at anvende ikke-økologiske gydebestande og ungdyr.
(10)
Ved økologisk produktion af akvakulturdyr bør det sikres, at dyrenes artsspecifikke behov opfyldes. Opdrætsmetoder, forvaltningssystemer og indeslutningssystemer bør derfor opfylde dyrenes velfærdsbehov. Der bør fastsættes bestemmelser om, hvordan bure og netbure til havs skal konstrueres, og hvordan opdrætssystemer på land skal indrettes. For at mindske risikoen for sygdoms- og parasitangreb og for at sikre dyrene et højt niveau for dyrevelfærd og sundhed bør der fastsættes maksimale opdrætstætheder. Der bør fastsættes specifikke bestemmelser under hensyntagen til den brede vifte af arter med forskellige behov.
(11)
Den seneste tekniske udvikling har ført til øget brug af lukkede recirkuleringssystemer i akvakulturbrugene. Sådanne systemer kræver eksternt input og store mængder energi, men gør det muligt at reducere udledninger og hindre udslip. Ud fra princippet om, at økologisk produktion bør foregå så naturligt som muligt, bør det ikke være tilladt at anvende sådanne recirkuleringssystemer til økologisk produktion, før der foreligger yderligere viden herom. Det bør kun undtagelsesvis være tilladt for klækkerier og yngelopdrætsanlæg at anvende sådanne systemer.
(12)
De generelle principper for økologisk produktion som omhandlet i artikel 4 og 5 i forordning (EF) nr. 834/2007 hviler på en hensigtsmæssig tilrettelæggelse og forvaltning af de biologiske processer baseret på økologiske systemer, der anvender naturressourcer, der er internt givne af systemet, og som navnlig for akvakulturs vedkommende er i overensstemmelse med principperne om bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne. Akvakulturproduktionen skal ligeledes foregå efter princippet om at opretholde det naturlige akvatiske økosystems biologiske mangfoldighed. Principperne er i øvrigt baseret på risikovurdering og i givet fald anvendelse af forholdsregler og forebyggende foranstaltninger. Det bør derfor præciseres, at kunstig induktion og anvendelse af hormoner og hormonderivater med henblik på at stimulere reproduktion af akvakulturdyr er i modstrid med principperne om økologisk produktion og med forbrugernes opfattelse af, hvordan økologisk produktion af akvakulturprodukter bør foregå, og at sådanne metoder derfor ikke bør anvendes i økologisk akvakultur.
(13)
Foder til akvakulturdyr bør ikke blot opfylde dyrenes ernæringsbehov, men også overholde sundhedskravet om, at foder fremstillet af en bestemt dyrerace ikke må bruges som foder til samme race, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (13). Der bør derfor fastsættes særlige bestemmelser for kødædende og ikke-kødædende akvakulturdyr.
(14)
Råmaterialerne til fodring af økologisk opdrættede kødædende fisk og krebsdyr skal i videst muligt omfang stamme fra bæredygtigt fiskeri som omhandlet i artikel 5, litra o), i forordning (EF) nr. 834/2007 og som defineret i artikel 3, litra e), i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (14), eller der skal anvendes økologisk foder fra økologisk akvakulturproduktion. Eftersom økologisk akvakultur og bæredygtigt fiskeri endnu er i sin vorden, kan det være vanskeligt at skaffe tilstrækkeligt økologisk foder eller foder fra bæredygtigt fiskeri, og der bør derfor fastsættes bestemmelser om anvendelsen af ikke-økologisk foder på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1774/2002 af 3. oktober 2002 (15), hvori der fastsættes sundhedsbestemmelser om materiale af fiskeoprindelse, der må anvendes i akvakultur, og forbud mod fodring af opdrættede fisk med visse materialer, der stammer fra opdrættede fisk af samme art.
(15)
I forbindelse med økologisk produktion af akvakulturdyr og tang er det tilladt at anvende visse ikke-økologiske foderstoffer, tilsætningsstoffer og hjælpestoffer, forudsat at det sker på nøje fastlagte betingelser. Nye stoffer bør godkendes i henhold til artikel 16, stk. 1, i forordning (EF) nr. 834/2007. Eftersom ad hoc-ekspertgruppen (16), der har undersøgt spørgsmålet om fiskefoder og rengøringsmidler i økologisk akvakultur, har anbefalet, at de stoffer, der allerede er opført i bilag V og VI til forordning (EF) nr. 889/2008, og som er godkendt til økologisk opdræt af husdyr, bør være tilladt i økologisk akvakultur, og eftersom visse stoffer er vigtige for bestemte fiskearter, bør sådanne stoffer tilføjes bilag VI til nævnte forordning.
(16)
Opdræt af filtrerende toskallede bløddyr kan have en positiv indvirkning på vandkvaliteten i kystområderne, fordi de optager næringsstoffer og kan indgå i et polykultursystem. Der bør fastsættes særlige regler for toskallede bløddyr under hensyntagen til, at supplerende fodring ikke er påkrævet, og at et sådant opdræt derfor kan påvirke miljøet mindre, end det er tilfældet for andre former for akvakultur.
(17)
Forvaltningen af dyrenes sundhed bør først og fremmest være baseret på sygdomsforebyggelse. Foranstaltningerne i nærværende forordning bør, når der er tale om dyrlægebehandling, ikke foregribe Rådets direktiv 2006/88/EF af 24. oktober 2006 om dyresundhedsbestemmelser for akvakulturdyr og produkter deraf og om forebyggelse og bekæmpelse af visse sygdomme hos vanddyr (17). Det bør på fastlagte betingelser være tilladt at anvende visse rengørings- og antifoulingmidler og at desinficere produktionsudstyr og anlæg. Anvendelsen af desinfektionsmidler, mens der er levende dyr til stede, kræver stor forsigtighed og særlige foranstaltninger for at sikre, at der ikke forvoldes skade på dyrene. Sådanne midler bør godkendes i henhold til artikel 16, stk. 1, i forordning (EF) nr. 834/2007. Midlerne bør på grundlag af anbefalingen fra ad hoc-ekspertgruppen opføres i bilaget til forordning (EF) nr. 889/2008.
(18)
Der bør fastsættes specifikke regler for de forskellige former for dyrlægebehandling, og anvendelsen af allopatiske veterinærlægemidler bør begrænses.
(19)
Der bør træffes forholdsregler i forbindelse med håndtering og transport af levende fisk med henblik på at opfylde deres fysiologiske behov.
(20)
Ved omlægning til den økologiske produktionsmetode kræves der et vist tidsrum til tilpasning af alle produktionsmidler. Der bør fastlægges specifikke omlægningsperioder afhængigt af, hvilket produktionssystem der tidligere er anvendt.
(21)
Nogle af bilagene til forordning (EF) nr. 889/2007 indeholder tilsyneladende fejl. Disse fejl bør rettes.
(22)
Der bør fastsættes specifikke kontrolkrav, som tager hensyn til de særlige forhold, der gælder for akvakultursektoren.
(23)
Der bør fastsættes overgangsforanstaltninger for at gøre det lettere for brug, der allerede producerer økologisk i henhold til nationale eller private normer, at konvertere til de nye EF-regler.
(24)
Økologisk akvakultur er et relativt nyt område for økologisk produktions sammenlignet med økologisk landbrug, hvor der allerede er gjort mange erfaringer på bedriftsniveau. Da forbrugerne viser stor interesse for økologiske akvakulturprodukter, vil der sandsynligvis være mange akvakulturbrug, der omlægger til økologisk produktion. Dermed vil erfaringsniveauet og den tekniske viden udvikle sig hurtigt. Planlagt forskning forventes desuden at resultere i ny viden om navnlig indeslutningssystemer, behovet for ikke-økologiske foderingredienser og opdrætstætheden for visse arter. Den nye viden og den tekniske udvikling, som vil komme økologisk akvakultur til gavn, bør være afspejlet i produktionsreglerne. Det bør derfor fastsættes, at denne forordning revideres med henblik på at foretage de nødvendige ændringer.
(25)
Forordning (EF) nr. 889/2008 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(26)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forskriftsudvalget for Økologisk Produktion -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 889/2008 foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 1, stk. 2, affattes således:
»2. Denne forordning finder ikke anvendelse på følgende produkter:
a)
husdyrarter, bortset fra dem, der er nævnt i artikel 7, og
b)
akvakulturdyr, bortset fra dem, der er omhandlet i artikel 25a.
Afsnit II, III og IV finder imidlertid tilsvarende anvendelse på disse produkter, indtil der er fastsat detaljerede produktionsregler for produkterne på grundlag af forordning (EF) nr. 834/2007.«
2)
I artikel 2 foretages følgende ændringer:
a)
Litra f) affattes således:
»f) »produktionsenhed«: alle aktiver, der finder anvendelse i en produktionssektor, såsom produktionslokaliteter, parceller, græsarealer, udendørs arealer, bygninger til husdyr, fiskedamme, indeslutningssystemer til tang eller akvakulturdyr, forpagtede kyst- eller havområder, lokaler til opbevaring af afgrøder, vegetabilske produkter, tangprodukter, animalske produkter, råmaterialer og andre produkter af relevans for den pågældende produktionssektor«
b)
efter litra i) indsættes følgende litraer:
»j) »lukkede recirkuleringsanlæg til akvakultur«: et anlæg, hvor produktionen foregår i et lukket miljø på land eller om bord på et fartøj med recirkuleret vand, og som er afhængigt af kontinuerlig ekstern energitilførsel til stabilisering af akvakulturdyrenes opvækstmiljø
k) »energi fra vedvarende energikilder«: vedvarende ikke-fossile energikilder i form af: vindenergi, solenergi, geotermisk energi, bølgeenergi, tidevandsenergi, vandkraftenergi, gas fra affaldsdepoter, gas fra spildevandsanlæg og biogasser
l) »klækkeri«: anlæg til avl, udklækning og opdræt i de første livsstadier af akvakulturdyr, finnefisk og især skaldyr
m) »yngelopdrætsanlæg«: et mellemliggende produktionsled mellem udklækning og videreopdræt. Yngelstadiet skal være overstået senest ved slutningen af den første tredjedel af produktionscyklussen, med mindre der er tale om arter, der undergår smoltificering
n) »forurening«: i forbindelse med akvakultur og tangproduktion den direkte eller indirekte tilførsel til vandmiljøet af stoffer eller energi som defineret i Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2008/56/EF (18) og Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2000/60/EF (19) i de vandområder, som direktiverne hver især gælder for
o) »polykultur«: i forbindelse med akvakultur og tangproduktion opdræt af to eller flere ikke-konkurrerende arter sædvanligvis fra forskellige led i fødekæden i samme produktionsenhed
p) »produktionscyklus«: i forbindelse med akvakultur og tangproduktion et akvakulturdyrs eller en tangplantes livscyklus fra det tidligste livsstadie til høst
q) »lokalt opdrættede arter«: i forbindelse med akvakultur og tangproduktion de arter, der hverken er fremmede eller lokalt fraværende, jf. Rådets forordning (EF) nr. 708/2007 (20); de arter, der er opført i bilag IV til forordning (EF) nr. 708/2007, kan betragtes som lokalt opdrættede arter.
r) »opdrætstæthed«: i forbindelse med akvakultur dyrenes levende vægt pr. kubikmeter vand på et hvilket som helst tidspunkt i videreopdrætsfasen og, hvis der er tale om fladfisk og rejer, fiskenes vægt pr. kvadratmeter.
3)
I afsnit II indsættes følgende som kapitel 1a:
»KAPITEL 1a
Produktion af tang
Artikel 6a
Anvendelsesområde
Dette kapitel indeholder detaljerede produktionsregler for indsamling og dyrkning af tang. Det finder tilsvarende anvendelse på produktion af alle flercellede havalger eller fytoplankton såvel som mikroalger, der anvendes som foder til akvakulturdyr.
Artikel 6b
Det akvatiske miljøs egnethed og planer for bæredygtig forvaltning
1. Brugene skal være placeret på steder, der ikke er udsat for kontaminering fra produkter eller stoffer, der ikke er godkendt til økologisk produktion, eller forurenende stoffer, der kan skade produkternes økologiske egenskaber.
2. Økologisk og ikke-økologisk produktion skal foregå tilstrækkeligt adskilt. Ved adskillelsen skal der tages hensyn til de naturlige omgivelser, og den skal være baseret på separate vandtilførselssystemer, separationsafstande, den økologiske akvakulturenheds placering i tidevandsstrømningen og placering upstream/downstream i forhold til andre produktionsenheder. Medlemsstaternes myndigheder kan udpege lokaliteter eller områder, som de anser for ikke at være egnede til økologisk akvakulturproduktion eller tanghøst, og de kan fastsætte minimumsseparationsafstande mellem økologiske og ikke-økologiske produktionsenheder.
Hvis der fastsættes minimumsseparationsafstande, skal medlemsstaterne oplyse de erhvervsdrivende, de øvrige medlemsstater og Kommissionen herom.
3. Der skal gennemføres en miljøvurdering, som står i forhold til produktionsenhedens størrelse, for alle nye brug, der ansøger om tilladelse til at producere økologisk, og som producerer mere end 20 tons akvakulturprodukter om året, for at klarlægge produktionsenhedens og det umiddelbart omgivende miljøs tilstand og de sandsynlige virkninger af produktionen. Den erhvervsdrivende skal forelægge miljøvurderingen for kontrolorganet eller kontrolmyndigheden. Miljøvurderingens indhold skal være baseret på bilag IV til Rådets direktiv 85/337/EØF (21). Hvis der allerede er foretaget en tilsvarende vurdering for produktionsenheden, kan denne vurdering anvendes til dette formål.
4. Den erhvervsdrivende skal forelægge en plan for bæredygtig forvaltning af akvakulturproduktionen og den påtænkte tanghøst, som står i forhold til produktionsenhedens størrelse.
Planen skal ajourføres årligt og indeholde detaljerede oplysninger om virkningerne af produktionen, den miljøovervågning, der skal gennemføres, og en liste over de foranstaltninger, der skal træffes for at minimere den negative indvirkning på det omgivende vand- og landmiljø, herunder i givet fald oplysninger om næringsstofudledningen i miljøet pr. produktionscyklus eller pr. år. Planen skal indeholde oplysninger om overvågning og reparation af teknisk udstyr.
5. Driftslederne af akvakultur- og tangbrug skal så vidt muligt anvende vedvarende energikilder og genanvende materialer og skal som led i en plan for bæredygtig forvaltning udarbejde en affaldsreduktionsstrategi, der iværksættes ved produktionens begyndelse. Anvendelsen af residualvarme begrænses så vidt muligt til energi fra vedvarende energikilder.
6. Hvad angår tanghøst, foretages der et engangsskøn over biomassen, inden aktiviteterne påbegyndes.
Artikel 6c
Bæredygtig høst af vildtvoksende tang
1. Produktionsenheden eller -faciliteterne skal opbevare dokumentation, således at driftslederen kan identificere og kontrolmyndigheden eller kontrolorganet kan verificere, at der udelukkende er leveret vildtvoksende tang høstet i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 834/2007.
2. Høsten skal foregå på en sådan måde, at den mængde, der høstes, ikke påvirker vandmiljøets tilstand væsentligt. Det sikres, at tangen kan regenerere sig, ved at der anvendes egnede høstmetoder og tages hensyn til mindstestørrelser, alder, reproduktionscyklus eller størrelsen af de resterende tangplanter.
3. Høstes tangen i et delt eller fælles høstområde, skal det kunne dokumenteres, at den samlede høst er i overensstemmelse med denne forordning.
4. Denne dokumentation skal med henblik på artikel 73b, stk. 2, litra b) og c), vise, at der er tale om bæredygtig forvaltning, og at høstområderne ikke lider skade på lang sigt.
Artikel 6d
Dyrkning af tang
1. Ved dyrkning af tang til havs må der udelukkende anvendes de næringsstoffer, der forekommer naturligt i vandmiljøet, eller næringsstoffer fra økologisk produktion af akvakulturdyr, der så vidt muligt skal foregå i nærheden af dyrkningsområdet som led i et polykultursystem.
2. I produktionsanlæg på land, hvor der anvendes tilførte næringsstoffer, skal næringsstofindholdet i afløbsvandet beviseligt svare til eller være lavere end næringsstofindholdet i tilløbsvandet. Der må kun anvendes de næringsstoffer af vegetabilsk eller mineralsk oprindelse, som er opført i bilag I.
3. Dyrkningstætheden eller driftsintensiteten skal registreres, og vandmiljøets integritet skal opretholdes ved at sikre, at den maksimale tangproduktion, som miljøet kan bære uden negative konsekvenser, ikke overskrides.
4. Liner og andet udstyr til dyrkning af tang skal så vidt muligt genanvendes eller genindvindes.
Artikel 6e
Antifoulingforanstaltninger og rengøring af produktionsudstyr og -anlæg
1. Foulingorganismer må kun fjernes mekanisk eller ved håndkraft og skal så vidt muligt sættes ud igen i en vis afstand fra produktionsstedet.
2. Udstyr og anlæg rengøres mekanisk. Er dette ikke tilfredsstillende, er det tilladt at anvende de stoffer, der er opført i del 2 i bilag VII.
4)
Artikel 21, stk. 2, affattes således:
»2. Højst 20 % af det samlede gennemsnitlige foderforbrug må stamme fra græsning på eller høst af permanente græsarealer eller parceller med flerårige foderplanter eller proteinafgrøder, der er sået i overensstemmelse med økologireglerne på marker, der er under første års omlægning til økologisk produktion, forudsat at disse arealer er en del af bedriften og ikke i de foregående fem år har været en del af en økologisk produktionsenhed på denne bedrift. Hvis der anvendes foder fra omlægning såvel som foder fra parceller, der er i det første omlægningsår, må foderplanens samlede andel af sådanne foderstoffer ikke overstige de maksimale procentsatser, der er fastsat i stk. 1.«
5)
I afsnit II indsættes følgende som kapitel 2a:
»KAPITEL 2a
Produktion af akvakulturdyr
Afdeling 1
Generelle bestemmelser
Artikel 25a
Anvendelsesområde
Dette kapitel indeholder detaljerede produktionsregler for fiskearter, krebsdyr, pighuder og bløddyr som omhandlet i bilag XIIIa.
Kapitlet finder tilsvarende anvendelse på dyreplankton, mikrokrebsdyr, rotifera, orme og andre akvatiske foderdyr.
Artikel 25b
Det akvatiske miljøs egnethed og planer for bæredygtig forvaltning
1. Artikel 6b, stk. 1 - 5, finder anvendelse på nærværende kapitel.
2. De beskyttelsesforanstaltninger og forebyggende foranstaltninger, der træffes i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF (22) og i henhold til nationale bestemmelser, skal anføres i planen for bæredygtig forvaltning.
3. De erhvervsdrivende skal beviseligt koordinere deres indsats med hensyn til udarbejdelsen af forvaltningsplaner, hvis deres brug er placeret i nærheden af hinanden.
4. Foregår produktionen af akvakulturdyr i fiskedamme, tanke og raceways, skal brugene være udstyret med enten naturlige filterbunde, bundfældningsbassiner, biologiske filtre eller mekaniske filtre, der opsamler de udledte næringsstoffer, eller der skal anvendes tang og/eller dyr (bløddyr og alger), som bidrager til at forbedre afløbsvandets kvalitet. Afløbsvandet skal overvåges regelmæssigt, hvor det er relevant.
Artikel 25c
Samtidigt opdræt af økologiske og ikke-økologiske akvakulturdyr
1. Den ansvarlige myndighed kan give klækkerier og yngelopdrætsanlæg tilladelse til at opdrætte både økologisk og ikke-økologisk yngel i samme brug, forudsat at der er klar fysisk adskillelse mellem enhederne og separat vanddistribution.
2. Er der tale om videreopdræt, kan den ansvarlige myndighed, hvis bestemmelserne i artikel 6b, stk. 2, i nærværende forordning er overholdt, give tilladelse til, at der på samme brug opdrættes både økologiske og ikke-økologiske akvakulturdyr under forudsætning af, at produktionen af akvakulturdyrene ikke foregår i sammenfaldende produktionsfaser, og at håndteringsperioderne ikke er sammenfaldene.
3. De erhvervsdrivende skal opbevare dokumentation for anvendelsen af de bestemmelser, der er omhandlet i denne artikel.
Afdeling 2
Akvakulturdyrenes oprindelse
Artikel 25d
De økologiske akvakulturdyrs oprindelse
1. Der skal anvendes lokalt opdrættede dyr, og hvad avl angår, skal det tilsigtes at fremavle sunde stammer, der er bedre tilpasset opdrætsforholdene og udnytter foderressourcerne godt. Der skal stilles dokumentation for deres oprindelse og behandling til rådighed for kontrolorganet eller kontrolmyndigheden.
2. Der skal vælges arter, som kan opdrættes uden at forårsage væsentlig skade på vilde bestande.
Artikel 25e
De ikke-økologiske akvakulturdyrs oprindelse og forvaltning
1. Hvis det ikke er muligt at anskaffe økologisk opdrættede akvakulturdyr, kan der til avlsformål eller for at forbedre arvemassen indføres indfangede vilde eller ikke-økologiske akvakulturdyr på bruget. Disse dyr skal holdes under økologisk forvaltning i mindst tre måneder, før de må anvendes til avl.
2. Hvis der ikke kan skaffes økologisk yngel af akvakulturdyr kan der med henblik på videreopdræt indføres ikke-økologisk yngel på bruget. I så tilfælde skal økologireglerne følges for mindst de sidste to tredjedele af dyrets produktionscyklus.
3. Andelen af ikke-økologisk opdrættet yngel af akvakulturdyr, der indføres på bruget, nedsættes til højst 80 % pr. 31. december 2011, højst 50 % pr. 31. december 2013 og 0 % pr. 31. december 2015.
4. Indsamling af vildtlevende yngel med henblik på videreopdræt er specifikt begrænset til følgende tilfælde:
a)
naturlig tilstrømning af fisk eller larver og ungdyr af krebs i forbindelse med påfyldning af damme, indeslutningssystemer og indhegninger
b)
europæisk glasål, forudsat at der er indført en godkendt forvaltningsplan for ål for det pågældende område, og så længe spørgsmålet om kunstig reproduktion af ål endnu ikke er løst.
Afdeling 3
Opdrætspraksis for akvakulturdyr
Artikel 25f
Generelle opdrætsbestemmelser for akvakulturdyr
1. Opdrætsmiljøet skal være indrettet således, at akvakulturdyrene i overensstemmelse med deres specifikke behov:
a)
har tilstrækkelig plads til at få opfyldt deres velfærdsbehov
b)
holdes i vand af god kvalitet med et tilstrækkeligt iltindhold og
c)
holdes under temperatur- og lysforhold, der svarer til de pågældende arters krav, og som tager den geografiske placering i betragtning
d)
når der er tale om ferskvandsfisk, har adgang til bundforhold, der i videst muligt omfang svarer til de naturlige forhold
e)
når der er tale om karper, har adgang til en bund bestående af naturlig jord.
2. Opdrætstætheden er fastsat i bilag XIIIa pr. art eller gruppe af arter. Ved overvågning af opdrætstæthedens indvirkning på dyrenes velfærd skal der holdes øje med fiskenes tilstand (f.eks. finneskader og andre skader, vækstrate, adfærd og deres generelle sundhedstilstand), og vandkvaliteten skal overvåges.
3. De akvatiske indeslutningssystemer skal konstrueres således, at de tilvejebringer gennemstrømningshastigheder og fysisk-kemiske parametre, der sikrer dyrenes sundhed og velfærd og opfylder deres adfærdsmæssige behov.
4. Indeslutningssystemerne skal konstrueres, placeres og drives på en sådan måde, at risikoen for, at dyrene slipper ud, bliver mindst mulig.
5. Hvis fisk eller krebsdyr slipper ud, skal der træffes passende foranstaltninger til at begrænse indvirkningen på det lokale økosystem, eventuelt ved at genindfange dyrene. Der skal opbevares dokumentation for disse aktiviteter.
Artikel 25g
Særlige regler for akvatiske indeslutningssystemer
1. Lukkede recirkuleringsanlæg til produktion af akvakulturdyr er forbudt, medmindre der er tale om klækkerier og yngelopdrætsanlæg eller opdræt af arter, der anvendes som økologiske foderorganismer.
2. Opdrætsanlæg på land skal opfylde følgende betingelser:
a)
i gennemstrømningssystemer skal det være muligt at overvåge og kontrollere gennemstrømningshastigheden og vandkvaliteten af både til- og afløbsvand
b)
mindst fem procent af området omkring bruget (grænsefladen mellem land og vand) skal bestå af naturlig vegetation.
3. Indeslutningssystemer til havs skal:
a)
placeres et sted, hvor vandgennemstrømning, vanddybde og udskiftningen af vandmassen er tilstrækkelig til, at havbunden og den omgivende vandmasse påvirkes mindst muligt
b)
konstrueres således, at de kan modstå eksponeringen fra det omgivende driftsmiljø.
4. Kunstig opvarmning eller afkøling af vandet er kun tilladt i klækkerier og yngelopdrætsanlæg. Det er på alle produktionsstadier tilladt at anvende naturligt grundvand fra vandboringer til at opvarme eller afkøle vandet.
Artikel 25h
Håndtering af akvakulturdyr
1. Akvakulturdyrene håndteres mindst muligt og så skånsomt som muligt under anvendelse af korrekt udstyr og procedurer, som skal hindre stress og fysisk skade som følge af håndteringen. Gydebestande håndteres således, at de lider mindst mulig fysisk skade og udsættes for mindst mulig stress; om nødvendigt bedøves de. Sortering begrænses til et minimum eller foretages for at sikre fiskenes velfærd.
2. Der gælder følgende begrænsninger for anvendelsen af kunstigt lys:
a)
anvendelsen af kunstigt lys til forlængelse af det naturlige dagslys må af hensyn til dyrenes etologiske behov, de geografiske forhold og de opdrættede dyrs generelle helbredstilstand ikke overskride et maksimum på højst 16 timer om dagen, bortset fra når der er tale om reproduktive formål
b)
pludselige skift i lysintensiteten bør undgås ved overgangen fra lys til mørke, ved at der anvendes en lysdæmper eller baggrundsbelysning.
3. Iltning af vandet er tilladt for at sikre dyrenes velfærd og sundhed på betingelse af, at der anvendes mekaniske beluftere, der så vidt muligt drives af vedvarende energi.
Denne form for iltning skal registreres i akvakulturbrugets produktionsregister.
4. Hvis det er nødvendigt af hensyn til dyresundheden eller i kritiske produktionsperioder og under transport, er det tilladt at bruge ilt i følgende tilfælde:
a)
ved undtagelsesvise temperaturstigninger, fald i det atmosfæriske tryk eller utilsigtet forurening
b)
ved lejlighedsvise håndteringsprocedurer, som f.eks. udtagning af prøver og sortering
c)
for at sikre, at bestandene overlever.
Der skal opbevares dokumentation for disse aktiviteter.
5. Ved slagtning skal fiskene straks gøres bevidstløse og følelsesløse. Den optimale slagtemetode vælges ud fra hensynet til forskellene i fiskenes størrelse ved høst, og hvilke arter og produktionssted der er tale om.
Afdeling 4
Avl
Artikel 25i
Forbud mod anvendelse af hormoner
Det er forbudt at anvende hormoner og hormonderivater.
Afdeling 5
Foder til fisk, krebsdyr og pighuder
Artikel 25j
Generelle regler for foder
Ved udarbejdelse af foderplaner skal følgende prioriteres:
a)
dyrenes sundhed
b)
anvendelse af produkter af høj kvalitet med god ernæringsmæssig sammensætning, som skal sikre en høj kvalitet af det spiselige slutprodukt
c)
lav miljøpåvirkning.
Artikel 25k
Særlige regler for foder til kødædende akvakulturdyr
1. Kødædende akvakulturdyr skal fodres ud fra følgende prioritering:
a)
økologiske foderprodukter fra akvakulturproduktion
b)
fiskemel og fiskeolie af slagteaffald fra økologisk akvakulturproduktion
c)
fiskemel og fiskeolie og ingredienser af fiskeoprindelse, der er udvundet af slagteaffald fra fisk, der er fanget med henblik på konsum i bæredygtigt fiskeri
d)
økologiske foderprodukter af vegetabilsk og animalsk oprindelse som anført i bilag V, som opfylder de betingelser, der er fastsat heri.
2. Hvis der ikke er adgang til foder som omhandlet i stk. 1, er det i en overgangsperiode indtil den 31. december 2014 tilladt at anvende fiskemel og fiskeolie af slagteaffald fra ikke-økologisk akvakulturbrug eller slagteaffald fra fisk, der er fanget med henblik på konsum. Sådant foder må ikke overstige 30 % af den daglige foderration.
3. Foderplanen må indeholde op til 60 % økologisk plantemateriale.
4. Astaxanthin fremstillet fortrinsvis af økologiske materialer, som f.eks. skaller fra økologisk opdrættede krebsdyr, må anvendes i foderrationen til laks og ørred inden for grænserne af deres fysiologiske behov. Hvis der ikke kan skaffes økologiske materialer, må der anvendes naturlige astaxanthinkilder, som f.eks. Phaffia-gær.
Artikel 25l
Særlige regler for foder til visse akvakulturdyr
1. De akvakulturdyr, der er nævnt i del 6, 7 og 8 i bilag XIIIa, skal fodres med foder, der forekommer naturligt i damme og søer.
2 Hvis det naturligt forekommende foder som omhandlet i stk. 1 ikke er til stede i tilstrækkelige mængder, må der anvendes økologisk foder af vegetabilsk oprindelse, der så vidt muligt er dyrket på egen enhed, eller tang. De erhvervsdrivende skal opbevare dokumentation for behovet for supplerende foder.
3. Hvis det naturligt forekommende foder suppleres i henhold til stk. 2, må foderrationen til de arter, der er omhandlet i del 7, og gulhalet hajmalle (Pangasius sp.), som er omhandlet i del 9, højst indeholde 10 % fiskemel eller fiskeolie fra bæredygtigt fiskeri.
Artikel 25m
Produkter og stoffer omhandlet i artikel 15, stk. 1, litra d), nr. iii), i forordning (EF) nr. 834/2007
1. I økologisk akvakultur er det kun tilladt at anvende de foderstoffer af animalsk og vegetabilsk oprindelse, der er opført i bilag V.
2. Fodertilsætningsstoffer, visse produkter, der anvendes i foderstoffer, og tekniske hjælpestoffer må anvendes, hvis de er opført i bilag VI, og hvis de opfylder de betingelser, der er fastsat deri.
Afdeling 6
Særlige regler for bløddyr
Artikel 25n
Opdrætsområde
1. Det er tilladt at opdrætte toskallede bløddyr i et vandområde, hvor der også produceres økologiske finnefisk og tang i et polykultursystem, som skal beskrives i planen for bæredygtig forvaltning. Det er også tilladt at opdrætte toskallede bløddyr sammen med vandsnegle, som f.eks. Littorina littorea, i polykultur.
2. Økologisk opdræt af toskallede bløddyr skal foregå inden for områder, der er markeret med pæle, flåd eller anden tydelig markering, og opdrættet skal i givet fald foregå i net, bure eller andre konstruerede indeslutningssystemer.
3. Økologiske skaldyrsbrug skal sørge for, at beskyttede arter udsættes for mindst mulig risiko. Anvendes beskyttelsesnet, skal disse være konstrueret således, at de ikke er til skade for dykkende fugle.
Artikel 25o
Rekruttering af yngel
1. Forudsat at der ikke sker væsentlige skader på miljøet, og at det er tilladt i henhold til den lokale lovgivning, kan der anvendes yngel indsamlet uden for produktionsenhedens grænser på betingelse af, at de toskallede bløddyr kommer fra:
a)
banker, som sandsynligvis ikke vil overleve vinteren, eller som er i overskud, eller
b)
naturlig fæstning af yngel på yngelindsamlere.
Det skal registreres, hvor, hvordan og hvornår der er indsamlet yngel, således at den kan spores tilbage til rekrutteringsområdet.
Der er dog tilladt i økologiske produktionsenheder at indføre yngel af toskallede bløddyr fra ikke-økologiske klækkerier, idet den maksimale procentsats fastsættes til højst 80 % pr. 31. december 2011, højst 50 % pr. 31. december 2013 og 0 % pr. 31. december 2015.
2. Er der tale om stillehavsøsters (Crassostrea gigas), anvendes der yngel, der er avlet selektivt for at reducere muligheden for, at dyrene gyder i naturen.
Artikel 25p
Forvaltning
1. Opdrætstætheden må ikke overstige den, der anvendes for ikke-økologiske skaldyr i området. Sortering, udtynding og justering af opdrætstætheden foretages alt efter omfanget af biomassen og for at sikre høj dyrevelfærd og produktkvalitet.
2. Foulingorganismer fjernes mekanisk eller ved håndkraft og genudsættes så vidt muligt i en vis afstand fra bruget. Det er tilladt én gang i produktionscyklussen at behandle skaldyr med en kalkopløsning for at bekæmpe konkurrerende foulingorganismer.
Artikel 25q
Opdrætsregler
1. Bløddyr opdrættet på liner eller efter andre opdrætsmetoder som omhandlet i del 8 i bilag XIIIa kan komme i betragtning som økologiske produkter.
2. Det er kun tilladt at opdrætte bløddyr i bundkulturer, hvis miljøet ved opdræts- og høstlokaliteten ikke påvirkes væsentligt. Den minimale indvirkning på miljøet skal kunne dokumenteres ved hjælp af en undersøgelse af og rapport over driftslokaliteten, som den erhvervsdrivende skal forelægge for kontrolorganet og kontrolmyndigheden. Rapporten skal indgå som et særskilt kapitel i planen for bæredygtig forvaltning.
Artikel 25r
Særlige regler for opdræt af østers
Det er tilladt at opdrætte østers i net ophængt på bukke. Disse og andre konstruktioner, der anvendes til opdræt af østers, skal anbringes således, at de ikke danner en ubrudt barriere langs kysten. Bestanden skal anbringes omhyggeligt i tidevandszonen for at optimere produktionen. Produktionen skal opfylde kriterierne i del 8 i bilag XIIIa.
Afdeling 7
Sygdomsforebyggelse og dyrlægebehandling
Artikel 25s
Generelle bestemmelser om sygdomsforebyggelse
1. Dyresundhedsforvaltningsplanen, jf. artikel 9 i direktiv 2006/88/EF, skal indeholde detaljerede oplysninger om biosikkerhedsforanstaltninger og praksis for dyresygdomsforebyggelse, herunder en skriftlig aftale om sundhedsrådgivning, der står i forhold til produktionsenhedens størrelse, indgået med en kvalificeret sundhedstjeneste for akvakulturdyr, der skal aflægge besøg på bruget mindst én gang årligt og mindst to gange årligt, hvis der er tale om toskallede bløddyr.
2. Indeslutningssystemer, udstyr og redskaber skal rengøres grundigt og desinficeres. Der må kun anvendes de produkter, der er opført i del 2.1 og 2.2 i bilag VII.
3. Med hensyn til udtagning af drift:
a)
Den ansvarlige myndighed afgør, om udtagning af drift er nødvendig, og fastsætter den periode for udtagning af drift, som skal gennemføres og dokumenteres efter hver produktionscyklus i produktionsenheder til havs med åben vandgennemstrømning. Udtagning af drift anbefales også for andre produktionsmetoder, hvor der anvendes tanke, damme eller bur.
b)
Udtagning af drift er ikke obligatorisk i forbindelse med opdræt af toskallede bløddyr.
c)
Ved udtagning af drift tømmes buret eller det indeslutningssystem, der anvendes til opdræt af akvakulturdyrene, hvorefter det desinficeres og holdes tomt, før det tages i drift igen.
4. Ufortæret fiskefoder, fækalier og døde dyr fjernes i givet fald straks for at undgå risikoen for væsentlig miljøskade som følge af forringet vandkvalitet og for at minimere risikoen for sygdomme og undgå at tiltrække insekter eller gnavere.
5. Det er kun tilladt at anvende ultraviolet lys og ozon i klækkerier og yngelopdrætsanlæg.
6. Hvad angår biologisk bekæmpelse af ektoparasitter, skal det først og fremmest tilstræbes at anvende renere fisk.
Artikel 25t
Dyrlægebehandling
1. Hvis der trods de forebyggende foranstaltninger, der er truffet for at sikre dyrenes sundhed i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, litra f), nr. i), i forordning (EF) nr. 834/2007, opstår sundhedsproblemer, må følgende dyrlægebehandlinger anvendes i nævnte rangorden:
a)
homøopatiske midler udvundet af planter, dyr eller mineraler
b)
planter og ekstrakter heraf, der ikke har bedøvende virkning, og
c)
stoffer såsom sporelementer, metaller, naturlige midler, der styrker immunforsvaret, eller godkendte probiotika.
2. Anvendelsen af allopatiske veterinærlægemidler begrænses til to behandlingsforløb årligt bortset fra, hvis der er tale om vaccinationer eller obligatorisk sygdomsudryddelse. Er der tale om en produktionscyklus på under et år, begrænses anvendelsen af allopatiske veterinærlægemidler imidlertid til én behandling. Overholdes disse bestemmelser om anvendelsen af allopatiske veterinærlægemidler ikke, kan de pågældende akvakulturdyr ikke sælges som økologiske produkter.
3. Der må foruden de obligatoriske bekæmpelsesordninger, som forvaltes af medlemsstaterne, højst foretages behandlinger mod parasitter to gange årligt eller én gang årligt, hvis produktionscyklussen er på under 18 måneder.
4. Tilbageholdelsesperioden efter anvendelse af allopatiske veterinærlægemidler og parasitbekæmpelsesmidler, herunder midler, der er anvendt som led i en obligatorisk ordning for bekæmpelse og udryddelse af dyresygdomme, jf. stk. 3, skal være dobbelt så lang som den tilbageholdelsesperiode, der er fastsat i artikel 11 i direktiv 2001/82/EF, eller, hvis der ikke er fastsat nogen periode, er den på 48 timer.
5. Anvendes der veterinærlægemidler, skal dette meddeles kontrolorganet eller kontrolmyndigheden, inden dyrenes markedsføres som økologiske. Den behandlede bestand skal tydeligt kunne identificeres.
6)
I afsnit II, kapitel 3, indsættes følgende som artikel 29a:
»Artikel 29a
Særlige bestemmelser for tang
1. Hvis slutproduktet er frisk tang, skal det friskhøstede tang skylles med havvand.
Hvis slutproduktet er tørret tang, kan der også anvendes drikkevand til skylning af tangen. Det er tilladt at anvende salt til at trække vandet ud.
2. Det er forbudt at tørre tangen ved anvendelse af flammer, der kommer i direkte kontakt med tangen. Hvis der anvendes reb eller andet udstyr til tørringsprocessen, skal disse være fri for antifoulingmidler og rengørings- eller desinficeringsmidler, medmindre det anvendte middel er opført i bilag VII til dette formål.«
7)
I afsnit II, kapitel 4, indsættes følgende som artikel 32a:
»Artikel 32a
Transport af levende fisk
1. Levende fisk skal transporteres i egnede tanke med rent vand, som opfylder deres fysiologiske behov med hensyn til temperatur og opløst ilt.
2. Tankene skal rengøres grundigt, desinficeres og skylles, inden de anvendes til transport af økologiske fisk og fiskeprodukter.
3. Der træffes foranstaltninger til at reducere risikoen for stress. Under transport må individtætheden ikke være så høj, at den er til skade for den pågældende art.
4. Der opbevares dokumentation for aktiviteterne i stk. 1, 2 og 3.«
8)
Artikel 35, stk. 2 og 3, affattes således:
»2. Drejer det sig om enheder, hvor der produceres økologiske vegetabilske og animalske produkter, tang og akvakulturdyr, er det på sådanne enheder forbudt at opbevare andre råvarer end dem, der er tilladt efter denne forordning.
3. Der kan opbevares allopatiske veterinærlægemidler og antibiotika på bedriften eller bruget, hvis de er foreskrevet af en dyrlæge som led i behandlinger, der er nævnt i artikel 14, stk. 1, litra e), nr. ii), eller artikel 15, stk. 1, litra f), nr. ii, i forordning nr. 834/2007, og såfremt de opbevares på et sted under tilsyn, og der føres en logbog over dem, jf. artikel 76 i denne forordning, eller hvis det drejer sig om akvakultur, at de opføres i produktionsregistret som omhandlet i artikel 79b i denne forordning.«
9)
I afsnit II, kapitel 5, indsættes følgende som artikel 36a:
»Artikel 36a
Tang
1. Omlægningsperioden for lokaliteter, hvor der høstes tang, er seks måneder.
2. Omlægningsperioden for tangproduktionsenheder er en hel produktionscyklus eller mindst seks måneder.«
10)
I afsnit II, kapitel 5, indsættes følgende som artikel 38a:
»Artikel 38a
Animalsk akvakulturproduktion
1. Der gælder følgende omlægningsperioder for følgende typer akvakulturproduktionsanlæg, herunder akvakulturdyr under opdræt:
a)
for anlæg, der ikke kan drænes, rengøres og desinficeres, en omlægningsperiode på 24 måneder
b)
for anlæg, der er drænet eller taget ud af drift, en omlægningsperiode på 12 måneder
c)
for anlæg, der er drænet, rengjorte og desinficerede, en omlægningsperiode på 6 måneder
d)
for anlæg til havs, herunder anlæg, der omfatter opdræt af toskallede bløddyr, en omlægningsperiode på 3 måneder.
2. Den kompetente myndighed kan beslutte efterfølgende at anerkende som en del af omlægningsperioden eventuelle tidligere perioder, hvor det kan dokumenteres, at det pågældende anlæg ikke er blevet behandlet eller eksponeret for produkter, der ikke er godkendt til økologisk produktion.«
11)
Overskriften til artikel 43 affattes således:
»Anvendelse af ikke-økologiske foderstoffer af vegetabilsk eller animalsk oprindelse til fodring af husdyr«
12)
Artikel 59, stk. 1, affattes således:
»Dette kapitel gælder ikke for foder til selskabsdyr eller pelsdyr.«
13)
Artikel 60, stk. 1, litra a), affattes således:
»a)
det forarbejdede foder er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 834/2007, særlig artikel 14, stk. 1), litra d), nr. iv) og v), hvis det er beregnet til husdyr, eller artikel 15, stk. 1, litra d), hvis det er beregnet til akvakulturdyr, og artikel 18«
14)
I afsnit IV indsættes følgende som kapitel 2a:
»KAPITEL 2a
Særlige kontrolkrav for tang
Artikel 73a
Kontrolforanstaltninger for tang
Når de særlige kontrolforanstaltninger for tangproduktion iværksættes, skal den fuldstændige beskrivelse af enheden, jf. artikel 63, stk. 1, litra a), omfatte:
a)
en fuldstændig beskrivelse af installationerne på land og til havs
b)
i givet fald en miljøvurdering som beskrevet i artikel 6b, stk. 3
c)
i givet fald en plan for bæredygtig forvaltning som beskrevet i artikel 6b, stk. 4
d)
for vildtvoksende tang, en fuldstændig beskrivelse af og kort over de lokaliteter langs kysten og til havs, hvor tangen høstes, og over de områder på land, hvor de efterfølgende aktiviteter foregår.
Artikel 73b
Produktionsregister for tang
1. Den erhvervsdrivende registrerer tangproduktionen i et register, som kontrolmyndighederne eller kontrolorganerne til stadighed skal kunne konsultere på bruget. Registret skal mindst omfatte følgende oplysninger:
a)
en liste over arter, dato og høstet mængde
b)
dato for udbringning af gødning og oplysninger om, hvilken type og mængde der er anvendt.
2. Drejer det sig om høst af vildtvoksende tang, skal registret ligeledes indeholde:
a)
en redegørelse for høstaktiviteter for hver art og for hvert navngivet indsamlingsområde
b)
mængdemæssigt skøn over høsten pr. sæson
c)
angivelse af mulige kilder, der kan forurene indsamlingsområder
d)
oplysninger om bæredygtig årlig høst for hvert indsamlingsområde.«
15)
I afsnit IV indsættes følgende som kapitel 3a:
»KAPITEL 3a
Særlige kontrolkrav for produktion af akvakulturdyr
Artikel 79a
Kontrolforanstaltninger for produktion af akvakulturdyr
Når de særlige kontrolforanstaltninger for produktion akvakulturdyr iværksættes, skal den fuldstændige beskrivelse af enheden, jf. artikel 63, stk. 1, litra a), omfatte:
a)
en udførlig beskrivelse af installationerne på land og til havs
b)
i givet fald en miljøvurdering som beskrevet i artikel 6b, stk. 3
c)
i givet fald en plan for bæredygtig forvaltning som beskrevet i artikel 6b, stk. 4
d)
for bløddyr et resumé af det særskilte kapitel i planen for bæredygtig forvaltning, som kræves i henhold til artikel 25q, stk. 2.
Artikel 79b
Produktionsregister for akvakulturdyr
Den erhvervsdrivende stiller følgende oplysninger til rådighed i form af et ajourført register, som kontrolmyndighederne eller kontrolorganerne til stadighed skal kunne konsultere på bruget:
a)
for dyr, der indføres i bruget, oplysninger om oprindelse, ankomstdato og omlægningsperiode
b)
for dyr, der forlader bruget, oplysninger om antal partier, alder, vægt og bestemmelsessted
c)
oplysninger om undslupne fisk
d)
for fisk, oplysninger om fodertype og mængde, og drejer det sig om karper og beslægtede arter, dokumentation for anvendelsen af supplerende foder
e)
oplysninger om dyrlægebehandlinger, formål, behandlingsdato og -metode, produkttype og tilbageholdelsesperiode
f)
oplysninger om sygdomsforebyggende foranstaltninger med oplysninger om periode for udtagning af drift, rengøring og vandbehandling.
Artikel 79c
Særlige kontrolbesøg ved opdræt af toskallede bløddyr
Der skal foretages kontrolbesøg på brug, der opdrætter toskallede bløddyr, både før og når den maksimale biomasseproduktion er nået.
Artikel 79d
Flere produktionsenheder drevet af samme erhvervsdrivende
Når en erhvervsdrivende driver flere produktionsenheder som omhandlet i artikel 25c, er de enheder, der producerer ikke-økologiske akvakulturdyr, ligeledes omfattet af de kontrolforanstaltninger, der er fastsat i kapitel 1 og i dette kapitel.«
16)
Overskriften til kapitel 4 i afsnit IV affattes således:
17)
Overskriften til kapitel 5 i afsnit IV affattes således:
18)
I artikel 93, stk. 2, indsættes følgende litraer:
»e)
antal økologiske enheder, der producerer akvakulturdyr
f)
produktionsmængde fra økologisk produktion af akvakulturdyr
g)
eventuelt antal økologiske tangproduktionsenheder og produktionsmængde fra disse.«
19)
Artikel 95, stk. 6, affattes således:
»6. Ved anvendelse af artikel 12, stk. 1, litra j), i forordning (EF) nr. 834/2007 og indtil optagelsen af specifikke stoffer i overensstemmelse med samme forordnings artikel 16, litra f), må der kun anvendes produkter, som er tilladt af de kompetente myndigheder.«
20)
I artikel 95 indsættes følgende stykke:
»11. Den ansvarlige myndighed kan give de produktionsenheder, der er etableret og indtil denne forordnings ikrafttræden har produceret akvakulturdyr eller tang i henhold til nationalt anerkendte økologiske regler, tilladelse til i en periode indtil den 1. juli 2013 at beholde deres økologiske status, mens de bestræber sig på at tilpasse sig nærværende regler, forudsat at der ikke sker unødig forurening af vandet med stoffer, der ikke er godkendt til økologisk produktion. Producenter, der nyder godt af denne foranstaltning, skal meddele de ansvarlige myndigheder, hvilke faciliteter, damme, bure eller tangpartier der er tale om.«
21)
Bilagene ændres som anført i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. juli 2010 med følgende undtagelser:
a)
artikel 1, nr. 4, anvendes fra denne forordnings ikrafttrædelsesdato
b)
de korrigerende foranstaltninger, der er fastsat i artikel 1, nr. 19), og i bilagets punkt 1b) og 1c), anvendes fra den dato, hvor forordning (EF) nr. 889/2008 træder i kraft.
Denne forordning kan fra den 1. juli 2013 revideres og i givet fald ændres på grundlag af behørigt begrundede forslag fra medlemsstaterne.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 5. august 2009.
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 710/2009 НА КОМИСИЯТА
от 5 август 2009 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 889/2008 за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета във връзка с определянето на подробни правила относно биологичното производство на аквакултурни животни и морски водорасли
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета от 28 юни 2007 г. относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти и за отмяна на Регламент (ЕИО) № 2092/91 (1), и по-специално член 11, член 13, параграф 3, член 15, параграф 2, член 16, параграф 1, член 16, параграф 3, букви а) и в), член 17, параграф 2, член 18, параграф 5, член 19, параграф 3, втора алинея, член 22, параграф 1, член 28, параграф 6, член 38, букви a), б) и в) и член 40 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 834/2007, и по-специално с дял III от него, се определят основните изисквания по отношение на производството на аквакултурни животни и морски водорасли. Следва да се определят подробни правила за прилагането на тези изисквания чрез изменение на Регламент (ЕО) № 889/2008 на Комисията (2), с който се определят подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 834/2007.
(2)
В Съобщението на Комисията до Съвета и до Европейския парламент относно стратегията за устойчиво развитие на европейската аквакултура (3) е представено виждане за развитието на този сектор за десетгодишен период с цел създаването на стабилен отрасъл в селските и крайбрежните райони, осигуряващ алтернативни на риболовната промишленост възможности по отношение на продукти и работни места. В съобщението се изтъква потенциалът за биологично производство на аквакултури и изискването да бъдат разработени норми и критерии.
(3)
За да се гарантира еднакво разбиране, установените в член 2 от Регламент (ЕО) № 889/2008 определения следва да бъдат допълнени и коригирани, за да се избегнат неясноти и да се гарантира единното прилагане на правилата за биологично производство на аквакултурни животни и морски водорасли.
(4)
Водният район на отглеждане на биологичните морски водорасли и аквакултурни животни е от първостепенно значение за отглеждане на продукти, които са едновременно безопасни и висококачествени, при минимално въздействие върху водната околна среда. В законодателството на Общността относно качеството на водите и замърсителите в храните, включващо Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (4), Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 юни 2008 г. за създаване на рамка за действие на Общността в областта на политиката за морска среда (Рамкова директива за морска стратегия) (5), Регламент (ЕО) № 1881/2006 на Комисията от 19 декември 2006 г. за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните (6), както и регламенти (ЕО) № 852/2004 (7), (ЕО) № 853/2004 (8) и (ЕО) № 854/2004 на Европейския парламент и на Съвета (9), се определят екологични цели по отношение на водите и се гарантира високо качество на храните. Следователно за производството на морски водорасли и аквакултури е целесъобразно да се изготви план за устойчиво управление, включващ конкретни мерки като намаляване на отпадъците.
(5)
Директива 85/337/ЕИО на Съвета от 27 юни 1985 г. относно оценката на въздействието на някои публични и частни проекти върху околната среда (10), Директива 92/43/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 г. за опазване на естествените местообитания и на дивата флора и фауна (11) и Директива 79/409/ЕИО на Съвета от 2 април 1979 г. относно опазването на дивите птици (12) следва да гарантират подходящо взаимодействие с околната среда, като се отчита въздействието на тези дейности върху екологичните цели по отношение на водите, формулирани съгласно директиви 2000/60/ЕО и 2008/56/ЕО. Следва да се предвидят разпоредби за изготвянето на оценка на въздействието върху околната среда, включваща най-добрия начин на приспособяване към заобикалящата среда и намаляване на възможните отрицателни последствия. Следва да се обърне внимание на факта, че тези оценки следва да гарантират, че биологичното производство на морски водорасли и аквакултурни животни, което е относително нова дейност в сравнение с биологичното земеделие, е не само екологично приемливо, но и в сравнение с другите възможности, е в най-голямо съответствие с широките обществени интереси и е едновременно устойчиво и съобразено с околната среда.
(6)
Специфичната характеристика на водата като разтваряща среда изисква производствените единици за биологични и небиологични аквакултури да бъдат подходящо отделени; следва да бъдат определени подходящи мерки за отделяне. Предвид променливото положение по отношение на сладководната и морската околна среда на цялата територия на Общността, за предпочитане е подходящите отстояния на отделяне да бъдат определени на равнището на държавите-членки, тъй като държавите-членки най-добре могат да се справят с въпроса за отделянето, като се има предвид разнородния характер на такива водни околни среди.
(7)
Отглеждането на морски водорасли може да има благоприятно въздействие в някои отношения, например отстраняване на излишните хранителни вещества, и може да улесни поликултурното отглеждане. Необходимо е да се вземат мерки срещу прекалено интензивното събиране на диворастящи морски водорасли, за да могат последните да се възстановят и за да се гарантира, че производството не оказва значително въздействие върху състоянието на околната водна среда.
(8)
Държавите-членки са изправени пред нарастващ дефицит при доставката на биологично произведени протеинови култури. В същото време вносът на биологично произведен протеинов фураж е недостатъчен, за да отговори на нуждите. Общата площ, на която се отглеждат биологично произведени протеинови култури, не е достатъчно голяма, за да задоволи потребностите от биологично произведени протеини. Следователно при определени условия следва да се разреши да се използва за храна протеинов фураж от парцели, които са в първата година от своя преходен период.
(9)
Като се има предвид ранният етап на развитие на биологичното производство на аквакултурни животни, няма достатъчни количества биологично отгледани животни за разплод. Следва да се предвидят разпоредби за въвеждане на небиологично отгледани животни за разплод и ювенилни екземпляри при някои условия.
(10)
При биологичното производство на аквакултурни животни следва да се гарантира задоволяване на видово специфичните потребности. В това отношение животновъдните практики, системите за управление и садковите системи следва да удовлетворяват изискванията за хуманно отношение към животните. Следва да се предвидят разпоредби за подходящото изграждане на клетки и мрежови заграждения в морето, както и за системи за отглеждане на сушата. С цел намаляване до минимум на вредителите и паразитите, както и за поддържане на високи стандарти за опазване на здравето на животните и хуманно отношение към тях, следва да се определи максимална посадка. Като се има предвид голямото разнообразие от видове със специфични потребности, следва да се определят специфични разпоредби.
(11)
Последните технически достижения доведоха до все по-широко използване на затворен тип рециркулационни системи за производство на аквакултури, като тези системи са зависими от външни ресурси и са енергоемки, но дават възможност за намаляване на изхвърляните отпадъци и предотвратяване на изпускането на животни. Поради принципа, че биологичното производство трябва да е възможно най-близо до природата, използването на такива системи в биологичното производство не следва да се разрешава преди да бъдат придобити повече знания. Използването в изключителни случаи следва да е възможно само за специфичните производствени условия в люпилни и разсадни и/или отрасни басейни.
(12)
Общите принципи за биологично производство в съответствие с разпоредбите на членове 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета се основават на адекватно разработване и управление на биологични процеси, основани на екологичните системи и използващи вътрешни за тези системи природни ресурси чрез методи, при които по-специално се прилагат аквакултурни практики, които съответстват на принципа за устойчива експлоатация на рибните ресурси. Те съдържат също така принципа за запазване на биоразнообразието на естествените водни екосистеми при производството на аквакултури. Иначе посочените принципи се основават на оценка на риска, както и на използване на предпазни и превантивни мерки, когато е целесъобразно. За тази цел следва да се уточни, че изкуственото индуциране на възпроизводството на аквакултурни животни чрез хормони и техните производни е несъвместимо с концепцията за биологично производство и с възприемането от страна на потребителите на произведените по биологичен път аквакултурни продукти, и че следователно такива вещества следва да не бъдат използвани при биологичното производство на аквакултури.
(13)
Фуражът за аквакултурни животни следва да отговаря на хранителните потребности, както и на здравното изискване фуражът с произход от даден вид да не бъде даван за храна на животни от същия вид, както е постановено в Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2001 г. относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (13). Следователно е целесъобразно да бъдат определени специфични разпоредби за месоядни и немесоядни аквакултурни животни.
(14)
Суровините, използвани за фураж на биологично отглежданите хищни риби и ракообразни, следва да произхождат за предпочитане от устойчивата експлоатация на рибни ресурси, както е посочено в член 5, буква о) от Регламент (ЕО) № 834/2007 и съгласно определението в член 3, буква д) от Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (14), или биологичен фураж, получен от източници на биологични аквакултури. Като се има предвид, че поради ранния етап на биологичното производство на аквакултури и на устойчивата експлоатация на рибни ресурси може да възникне недостиг на биологичен фураж или на фураж, получен от устойчиво експлоатирани рибни ресурси, следва да се предвидят разпоредби за използването на небиологичен фураж въз основа на Регламент (ЕО) № 1774/2002 на Европейския парламент и на Съвета (15), с който се установяват здравните правила относно материали от рибен произход, които могат да се използват при производството на аквакултури, и се предвижда забрана определени материали, получени от риби, отглеждани в стопанства, да бъдат давани за храна на отглеждани в стопанства риби от същия вид.
(15)
За целите на биологичното производство на аквакултурни животни и морски водорасли се разрешава при точно определени условия употребата на някои небиологични фуражни суровини, фуражни добавки и технологични спомагателни вещества. Въпросните нови продукти и вещества следва да бъдат разрешени в съответствие с член 16, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 834/2007. Въз основа на препоръката на специално сформираната експертна група (16) по въпросите на „Рибните фуражи и материалите за почистване в биологичното производство на аквакултури“, която заключи, че веществата, които вече са включени в приложение V и приложение VI към Регламент (ЕО) № 889/2008 и са разрешени за биологично животновъдство, следва да бъдат разрешени и за биологичното производство на аквакултури, и че някои вещества са абсолютно необходими за определени видове риби, тези вещества следва да бъдат добавени в приложение VI към посочения регламент.
(16)
Отглеждането на филтриращи двучерупчести мекотели може да има благоприятно въздействие върху качеството на крайбрежните води поради отстраняването на хранителни вещества от водите и може да улесни поликултурното отглеждане. Следва да бъдат определени специфични правила за мекотелите като се отчита фактът, че не се изисква допълнително хранене и следователно въздействието върху околната среда в това отношение би могло да е по-ниско, отколкото при другите клонове на производството на аквакултури.
(17)
Здравният мениджмънт на животните следва да се основава предимно върху превантивни методи. Предвидените в настоящия регламент мерки не следва да засягат Директива 2006/88/ЕО на Съвета от 24 октомври 2006 г. относно ветеринарномедицинските изисквания за аквакултури и продукти от тях и за предотвратяване и борба с някои болести по водните животни (17) в случай на ветеринарно лечение. При определени условия следва да бъдат разрешени някои вещества за почистване, обработка срещу обрастване и дезинфекциране на производственото оборудване и съоръжения. Употребата на вещества за дезинфекциране в присъствието на живи животни изисква особено внимание и мерки за безвредното прилагане на веществата. Такива вещества следва да бъдат разрешени в съответствие с член 16, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 834/2007. Въз основа на препоръката на специално сформираната експертна група тези вещества следва да бъдат включени в приложението.
(18)
Следва да бъдат определени специфични правила за ветеринарно лечение, които категоризират различните видове лечение и ограничават честотата на прилагане в случаите на алопатично лечение.
(19)
По време на манипулации и транспортиране на жива риба следва да се вземат предпазни мерки за удовлетворяване на физиологичните потребности на рибите.
(20)
Преходът към метода на биологично производство изисква адаптация на всички средства към биологичния метод в рамките на определен период. В зависимост от предишните производствени системи следва да бъдат определени конкретни периоди на преход.
(21)
Оказа се, че някои от приложенията към Регламент (ЕО) № 889/2007 съдържат грешки. Следва да бъдат предвидени разпоредби за поправка на грешките.
(22)
Следва да бъдат предвидени разпоредби за специфични изисквания за контрол, при които се отчитат особеностите на аквакултурите.
(23)
За да бъде улеснено преминаването към новите правила на Общността от страна на стопанствата, които вече произвеждат по биологичен начин съгласно национални или частни стандарти, следва да бъдат определени някои преходни мерки.
(24)
Биологичното производство на аквакултури е сравнително нова област на биологичното производство в сравнение с биологичното земеделие, където има дългогодишен опит на равнището на стопанствата. Като се има предвид растящият интерес на потребителите към биологично произведените продукти от аквакултури, преходът на единиците за производство на аквакултури към биологично производство вероятно ще продължи да нараства. Това скоро ще доведе до по-голям опит и технически познания. Освен това се очаква планираните научни изследвания да доведат до нови познания, по-специално относно садковите системи, необходимостта от небиологични фуражни съставки или посадката при някои биологични видове. Новите познания и техническия напредък, които се очаква да доведат до усъвършенстване на биологичното производство на аквакултури, следва да бъдат отразени в правилата за производство. Затова следва да се предвиди преразглеждане на сегашното законодателство с оглед на неговото изменение, където е целесъобразно.
(25)
Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменен.
(26)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на регулаторния Комитет по биологично производство,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 889/2008 се изменя, както следва:
1.
В член 1, параграф 2 се заменя със следния текст:
„2. Настоящият регламент не се прилага за:
а)
животински видове, различни от посочените в член 7, и
б)
аквакултурни животни, различни от посочените в член 25а.
Дял II, дял III и дял IV се прилагат mutatis mutandis към такива продукти до приемането на подробни разпоредби за производството на тези продукти въз основа на Регламент (ЕО) № 834/2007.“
2.
Член 2 се изменя, както следва:
а)
буква е) се заменя със следното:
„е)
„производствена единица“ означава всички активи, използвани за производствения сектор, като например производствените помещения, парцелите земя, пасищата, площите за дейности на открито, сградите за животните, рибовъдните басейни, садковите системи за морски водорасли или аквакултурни животни, концесии на бреговата ивица или на морското дъно, помещенията за складиране на културите, растителните продукти, продуктите от морски водорасли, животинските продукти, суровините и всякакви други входни суровини, свързани с този конкретен производствен сектор;“
б)
след буква и) се добавят следните букви:
„й)
„затворен тип рециркулационно съоръжение за производство на аквакултури“ означава съоръжение, в което производството на аквакултури се осъществява в затворена среда на сушата или върху плавателен съд, включващо рециркулация на водата и зависещо от постоянното подаване на енергия от външен източник за стабилизиране на околната среда за аквакултурните животни;
к)
„енергия от възобновяеми източници“ означава енергия от възобновяеми неизкопаеми енергийни източници: вятърна, слънчева, геотермална енергия, енергия на вълните, енергия от приливи и отливи, водноелектрическа енергия, сметищен газ, газ от пречиствателни инсталации за отпадни води и биогазове;
л)
„люпилен басейн“ означава място за развъждане, излюпване и отглеждане през ранните жизнени стадии на аквакултурни животни, по-специално на риби и черупчести;
м)
„отрасен и/или разсаден басейн“ означава място, където се прилага система за междинно отглеждане между етапа на излюпване и етапа на угояване. Етапът на отглеждане в развъден басейн приключва в рамките на първата третина от производствения цикъл, с изключение на видовете, които са в процес на трансформация;
н)
„замърсяване“ в рамките на производството на аквакултури и морски водорасли означава пряко или непряко въвеждане в околната водна среда на вещества или енергия, съгласно определението в Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (18) и в Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (19), във водите, за които се отнася всяка съответна директива;
о)
„поликултурно отглеждане“ в рамките на производството на аквакултурни животни и морски водорасли означава отглеждането в една и съща производствена единица на два или повече видове, обикновено от различни трофични нива;
п)
„производствен цикъл“ в рамките на производството на аквакултури и морски водорасли означава жизнения цикъл на аквакултурно животно или морско водорасло от най-ранния жизнен стадий до добива;
р)
„местни видове“ в рамките на производството на аквакултурни животни и морски водорасли означава видовете, които не са чуждоземни или неприсъстващи в района съгласно Регламент (ЕО) № 708/2007 (20) на Съвета; видовете, включени в приложение IV към Регламент (ЕО) № 708/2007, могат да се смятат за местни видове.
с)
„посадка“ в рамките на производството на аквакултурни животни означава живото тегло на животните на кубичен метър вода във всеки момент по време на етапа на угояване, а при отглеждане на писиеви риби и скариди - теглото на квадратен метър от повърхността.
3.
В дял II се създава следната глава 1а:
„ГЛАВА 1а
Производство на морски водорасли
Член 6a
Обхват
В настоящата глава се определят подробни правила за производство по отношение на събирането и отглеждането на морски водорасли. Тя се прилага mutatis mutandis за производството на всички многоклетъчни морски водорасли или на фитопланктон и микроводорасли, предназначени за по-нататъшна употреба като фураж за аквакултурни животни.
Член 6б
Пригодност на водната среда и план за устойчиво управление
1. Дейностите се разполагат на места, които не се замърсяват от неразрешени за биологичното производство продукти или вещества или от замърсители, които биха изложили на риск биологичния характер на продуктите.
2. Производствените единици за биологично и небиологично производство се отделят по подходящ начин. Мерките за отделяне се основават на естественото местоположение, отделните водоразпределителни системи, отстоянията, приливните и отливните течения и разполагането на производствената единица за биологично производство по течението или срещу течението. Властите на държавите-членки могат да определят райони, които те смятат за неподходящи за биологично отглеждане на аквакултури или добив на морски водорасли, и могат също да определят минимални отстояния на отделяне между единиците за биологично и небиологично производство.
Когато са определени минимални отстояния на отделяне, държавите-членки предоставят тази информация на операторите, на другите държави-членки и на Комисията.
3. За всички нови дейности, кандидатстващи да бъдат признати за биологично производство и произвеждащи повече от 20 тона продукти от аквакултури годишно, се изисква съответстваща на производствената единица оценка на въздействието върху околната среда с цел установяване на условията на производствената единица и на нейната непосредствена околна среда, както и на вероятните последици от нейната експлоатация. Операторът представя оценката на въздействието върху околната среда пред надзорния или контролния орган. Съдържанието на оценката на въздействието върху околната среда се основава на приложение IV към Директива 85/337/ЕИО на Съвета (21). Ако производствената единица вече е била обект на еквивалентна оценка, разрешава се използването на последната за тази цел.
4. Операторът представя съответстващ на производствената единица план за устойчиво управление на производството на аквакултурни животни и на добива на морски водорасли.
Планът се актуализира ежегодно и включва подробно описание на екологичните последствия от дейността, необходимия мониторинг на околната среда и списък на мерките, които трябва да се предприемат с цел свеждане до минимум на отрицателните въздействия върху заобикалящата водна и сухоземна околна среда, включително, където е приложимо, количеството хранителни вещества, изпускани в околната среда за един производствен цикъл или за една година. В плана се отбелязват прегледите и ремонта на техническото оборудване.
5. Операторите на стопанска дейност за производство на аквакултурни животни и морски водорасли използват за предпочитане възобновяеми енергийни източници и рециклират материалите, а като част от плана за устойчиво управление те изготвят програма за намаляване на отпадъците, която да бъде въведена от началото на дейността. Където е възможно, използването на остатъчна топлина се ограничава до енергията от възобновяеми източници.
6. За добив на морски водорасли се прави еднократна оценка на биомасата в самото начало.
Член 6в
Устойчив добив на диворастящи морски водорасли
1. В производствената единица или в стопанството се води документална отчетност, която дава възможност на оператора да установи, а на надзорния или контролния орган - да провери и да се увери, че събиращите водорасли лица са доставили само диворастящи морски водорасли, добити в съответствие с Регламент (ЕО) № 834/2007.
2. Събирането на реколтата се извършва по такъв начин, че добитите количества да не оказват значително въздействие върху състоянието на околната водна среда. Предприемат се мерки за осигуряване на възстановяването на морските водорасли, като например техника на събиране на реколтата, минимални размери, възрастови групи, репродуктивни цикли или размери на оставащите водорасли.
3. Ако морските водорасли се добиват от съвместно използван или общ район на добив, се изисква наличието на документация, доказваща, че цялата реколта е в съответствие с изискванията на настоящия регламент.
4. По отношение на член 73б, параграф 2, букви б) и в) тази документация трябва да включва доказателства за устойчиво управление и за отсъствието на дългосрочно въздействие върху районите на добив.
Член 6г
Отглеждане на морски водорасли
1. При отглеждането на морски водорасли в морето се използват само хранителни вещества, естествено срещащи се в околната среда или произхождащи от биологичното производство на аквакултурни животни, за предпочитане разположено наблизо като част от система за поликултурно отглеждане.
2. При разположените на сушата съоръжения, където се използват външни източници на хранителни вещества, равнището на хранителни вещества в отпадните води е проверимо същото или по-ниско от това в постъпващата вода. Могат да се използват само хранителните вещества от растителен или минерален произход, които са включени в приложение I.
3. Посадката или интензивността на експлоатация се записват и чрез тях се поддържа екологичната цялост на околната водна среда, като се гарантира, че не се надвишава максималното количество морски водорасли, което околната среда може да поеме без отрицателни последствия.
4. Използваните за отглеждане на морски водорасли въжета и друго оборудване се използват повторно или се рециклират, когато е възможно.
Член 6д
Мерки срещу обрастването и почистване на производственото оборудване и съоръжения
1. Причиняващите биологично обрастване организми се отстраняват само с физически средства или ръчно и, където е уместно, се връщат в морето на разстояние от стопанството.
2. Почистването на оборудването и съоръженията се извършва с физически или механични средства. Когато това е незадоволително, могат да се използват само веществата, включени в раздел 2 от приложение VII.
4.
В член 21, параграф 2 се заменя със следното:
„2. До 20 % от общото средно количество на фуража, използван за храна на селскостопанските животни, може да произхожда от паша или коситба на постоянни пасища, парцели с многогодишни фуражни култури или протеинови култури, отглеждани съгласно принципите на биологичното управление върху земи, намиращи се в първата година от своя преход, при условие че те представляват част от самото земеделско стопанство и не са били част от единица за биологично производство на това стопанство през последните пет години. В случай, че се използват едновременно както фураж, произведен при преход към биологично производство, така също и фураж от парцели в първа година на преход, общият комбиниран процентен дял на тези два вида фураж не следва да надвишава максимално допустимите процентни дялове, определени в параграф 1.“
5.
В дял II се създава следната глава 2а:
„ГЛАВА 2а
Производство на аквакултурни животни
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 25a
Обхват
В настоящата глава се определят подробни правила за производство по отношение на видовете риби, ракообразни, бодлокожи и мекотели, обхванати от приложение XIIIa.
Тя се прилага mutatis mutandis за зоопланктон, микроскопични ракообразни, ротатории, червеи и други водни животни, използвани като фураж.
Член 25б
Пригодност на водната среда и план за устойчиво управление
1. По отношение на настоящата глава се прилагат разпоредбите на член 6б, параграфи 1-5.
2. Мерките за борба и предпазване от хищниците, предприети съгласно Директива 92/43/ЕИО на Съвета (22) и националните разпоредби, се записват в плана за устойчиво управление.
3. Където е приложимо, при изготвяне на плановете за управление, се осъществява координация със съседните оператори по начин, който може да бъде проверен.
4. При производството на аквакултурни животни в рибовъдни басейни, резервоари или канали стопанствата се оборудват с филтриращи слоеве от естествени материали, с утаителни басейни, с биологични или с механични филтри за събиране на отпадните хранителни вещества, или използват морски водорасли и/или животни (двучерупчести и водорасли), които допринасят за подобряване на качеството на отпадната вода. Където е целесъобразно се извършва редовен мониторинг на отпадните води.
Член 25в
Едновременно производство на аквакултурни животни по биологичен и небиологичен начин
1. Компетентният орган може да разреши на люпилните басейни и отрасните и/или разсадните басейни да отглеждат едновременно в едно и също стопанство ювенилни екземпляри по биологичен и по небиологичен начин, при условие че има ясно физическо отделяне между производствените единици, както и отделна водоразпределителна система.
2. В случай на производство за угояване, компетентният орган може да разреши наличието на производствени единици за биологично и небиологично производство на аквакултурни животни в едно и също стопанство, при условие, че са спазени разпоредбите на член 6б, параграф 2 от настоящия регламент, и когато става въпрос за различни производствени фази и различни периоди за манипулация на аквакултурните животни.
3. Операторите поддържат писмени доказателства за прилагането на посочените в настоящия член разпоредби.
Раздел 2
Произход на аквакултурните животни
Член 25г
Произход на отглежданите по биологичен начин аквакултурни животни
1. Използват се местни видове и при развъждането се цели да се получат линии, които са по-приспособени към условията на отглеждане, с по-добро здравно състояние и по-добре усвояващи хранителните ресурси. На надзорния или контролния орган се предоставят писмени доказателства за техния произход и лечение.
2. Избират се видове, които могат да се отглеждат без да се причиняват значителни вреди на дивите популации.
Член 25д
Произход и управление на отглежданите по небиологичен начин аквакултурни животни
1. За развъдни цели или за подобряване на генетичния материал, когато липсват отгледани по биологичен начин аквакултурни животни, в стопанството могат да бъдат въведени уловени диви животни или аквакултурни животни, отгледани по небиологичен начин. Такива животни се отглеждат съгласно принципите на биологичното производство в продължение на най-малко три месеца преди да бъдат използвани за развъдни цели.
2. С цел угояване и когато липсват отгледани по биологичен начин ювенилни екземпляри от аквакултурни животни, в стопанството могат да бъдат въведени аквакултурни ювенилни екземпляри, отгледани по небиологичен начин. Най-малко последните две третини от продължителността на производствения цикъл се управляват съгласно принципите на биологичното производство.
3. Максималният процент на въведените в стопанството аквакултурни ювенилни екземпляри, отгледани по небиологичен начин, е: 80 % до 31 декември 2011 г., 50 % до 31 декември 2013 г. и 0 % до 31 декември 2015 г.
4. Събирането на ювенилни екземпляри диви аквакултурни животни с цел угояване се ограничава до следните специални случаи:
а)
естествено навлизане на личинки и ювенилни екземпляри от риба или ракообразни при пълненето на басейни, садкови системи и заграждения;
б)
млади екземпляри от европейска змиорка, при условие че в стопанството е въведен одобрен план за управление на змиорката и че изкуственото възпроизводство на змиорката продължава да бъде невъзможно.
Раздел 3
Животновъдни практики за аквакултурни животни
Член 25е
Общи правила за аквакултурни животни
1. Околната среда при отглеждане на аквакултурните животни се проектира по такъв начин, че аквакултурните животни, в съответствие със специфичните за вида им нужди:
а)
да разполагат с достатъчно пространство за осигуряване на доброто им състояние;
б)
да се отглеждат във вода с добро качество с достатъчно съдържание на кислород, и
в)
да се отглеждат при температурен и светлинен режим в съответствие с изискванията на вида и с оглед на географското местоположение;
г)
при сладководните риби видът на дъното да бъде възможно най-близък до естествените условия;
д)
при шарана дъното да бъде естествена почва.
2. Посадката е определена в приложение XIIIa по вид или група видове. При отчитане на влиянието на посадката върху доброто състояние на отглежданата риба, се наблюдава състоянието на рибата (като повреди по перките, други наранявания, темп на растеж, изразено поведение и общо здравно състояние) и качеството на водата.
3. Видът и конструкцията на водните садкови системи осигуряват скорост на потока и физикохимични показатели, които позволяват да се запази здравето и доброто състояние на животните и задоволяват поведенческите им нужди.
4. Садковите системи се проектират, разполагат и експлоатират по такъв начин, че да се сведе до минимум рискът от инциденти, свързани с изпускане на животни.
5. В случай на изпускане на риба или ракообразни трябва да се вземат подходящи мерки за намаляване на въздействието върху местната екосистема, включително повторно улавяне, където е уместно. Води се доказателствена документация.
Член 25ж
Специфични правила за водни садкови системи
1. Затвореният тип рециркулационни съоръжения за производство на аквакултурни животни са забранени, освен в люпилни, разсадни и/или отрасни басейни или за производството на видове, предназначени за фураж на отглеждани по биологичен начин животни.
2. Разположените на сушата единици за отглеждане на животни отговарят на следните условия:
а)
при проточните системи да има възможност за следене и регулиране на дебита и качеството на входящата и изходящата вода;
б)
върху най-малко пет процента от периметърната („границата суша-вода“) площ да има естествена растителност.
3. Разположените в морето садкови системи:
а)
се разполагат на места, където водният поток, дълбочината и скоростта на обмен на водните маси са достатъчни за намаляване до минимум на въздействието върху морското дъно и върху околните водни маси;
б)
имат клетки, чийто вид, конструкция и поддържане са подходящи за експлоатационните условия.
4. Изкуственото загряване или охлаждане на водата е разрешено само в люпилни, разсадни и/или отрасни басейни. На всички етапи от производството може да се използва природна вода от сондажи за загряване или охлаждане на водата.
Член 25з
Управление на аквакултурните животни
1. Манипулациите с аквакултурните животни се свеждат до минимум, извършват се най-внимателно и се използва подходящо оборудване и протоколи, за да се избегнат свързаните с манипулациите стрес и нараняване. С животните за разплод се извършват манипулации по такъв начин, че да се намалят до минимум нараняването и стресът, при необходимост с прилагане на упойващи средства. Операциите по сортиране се свеждат до минимално необходимите, така че да се гарантира хуманно отношение към рибата.
2. По отношение на използването на изкуствено осветление се прилагат следните ограничения:
а)
при използването на изкуствено осветление с цел удължаване на светлата част на денонощието не може да се надвишава максималната продължителност, която отговаря на етологичните нужди, географските условия и общото здравно състояние на отглежданите животни, като тази максимална продължителност не може да надвишава 16 часа дневно, освен за целите на размножаването;
б)
при смяната на светлината се избягват резки промени в светлинния интензитет, като се използват лампи с регулиране на светлинния поток или фоново осветление.
3. Разрешава се аерация с цел да се гарантира опазване на здравето на животните и хуманно отношение към тях при условие, че механичните аератори се захранват за предпочитане от възобновяеми енергийни източници.
Всяко такова използване се записва в производствената документация на производството на аквакултури.
4. Използването на кислород се разрешава само за приложения, свързани с ветеринарномедицински изисквания и критични периоди в производството или транспорта в следните случаи:
а)
изключителни случаи на повишение на температурата, понижение на атмосферното налягане или случайно замърсяване,
б)
случайни процедури по управление на стадото, като вземане на проби и сортиране,
в)
с цел да се осигури оцеляването на отглежданото стадо.
Води се доказателствена документация.
5. Техниките за умъртвяване трябва да привеждат рибата незабавно в безсъзнание и да я правят нечувствителна към болка. При избор на оптимални методи за умъртвяване трябва да се вземат предвид разликите в големината на уловената риба, вида на рибата и характеристиките на производствените обекти.
Раздел 4
Развъждане
Член 25и
Забрана на употребата на хормони
Забранява се употребата на хормони и производни на хормоните.
Раздел 5
Фуражи за риби, ракообразни и бодлокожи
Член 25й
Общи правила относно фуражите
Режимите на хранене се съставят при спазване на следните приоритети:
а)
здравето на животните;
б)
високо качество на продуктите, включително от гледна точка на хранителния състав, който трябва да осигурява високо качество на крайния продукт за консумация;
в)
слабо въздействие върху околната среда.
Член 25к
Специфични правила относно фуражите за хищни аквакултурни животни
1. При храненето на хищните аквакултурни животни се спазват следните приоритети относно източниците на фураж:
а)
биологични фуражни продукти с аквакултурен произход;
б)
рибено брашно и рибено масло от остатъци от биологични аквакултури;
в)
рибено брашно и рибено масло и съставки с рибен произход, получени от остатъци от рибa за консумация от човека, уловенa от устойчиво експлоатирани рибни ресурси;
г)
биологични фуражни суровини от растителен произход и от животински произход, изброени в приложение V, при спазване на посоченото в приложението ограничение.
2. При липса на посочения в параграф 1 фураж в рамките на преходен период до 31 декември 2014 г. могат да се използват рибено брашно и рибено масло от остатъци от небиологични аквакултури или остатъци от рибa, уловенa за консумация от човека. Този вид фуражна суровина не може да надвишава 30 % от дневната дажба.
3. Фуражната дажба може да включва максимално 60 % биологично произведени растителни продукти.
4. Във фуражната дажба за сьомга и пъстърва може да се използва астаксантин, получен предимно от биологични източници като отгледани по биологичен начин черупчести ракообразни, в границите на физиологичните потребности на рибите. При липса на биологични източници могат да се използват естествени източници на астаксантин (като дрожди Phaffia).
Член 25л
Специфични правила относно фуражите за някои аквакултурни животни
1. Аквакултурните животни, посочени в приложение XIIIa, раздел 6, раздел 7 и раздел 9, се хранят с естествена храна, намираща се във водоеми и езера.
2. При липса на достатъчни количества естествени фуражни ресурси в съответствие с параграф 1, може да се използва биологичен фураж от растителен произход, за предпочитане отгледан в самото стопанство, или морски водорасли. Операторите поддържат документални доказателства за необходимостта от използване на допълнителен фураж.
3. Когато естественият фураж се допълва с допълнителен фураж съгласно параграф 2, фуражната дажба на посочените в раздел 7 видове и на посочения в раздел 9 сиамски пангасий (Pangasius spp.) може да включва максимално 10 % рибено брашно или рибено масло, получено от устойчиво експлоатирани рибни ресурси.
Член 25м
Продукти и вещества, посочени в член 15, параграф 1, буква г), подточка iii) от Регламент (ЕО) № 834/2007
1. При биологичното производство на аквакултури могат да се използват фуражни суровини от животински и минерален произход само ако са изброени в приложение V.
2. Хранителни добавки, някои продукти, използвани при храненето на животните, и технологични спомагателни вещества могат да се използват, ако са изброени в приложение VI и ограниченията, определени там, са спазени.
Раздел 6
Специфични правила за мекотели
Член 25н
Район на отглеждане
1. Отглеждането на двучерупчести мекотели може да се извършва в същата водна зона като биологичното отглеждане на костни риби и на морски водорасли, в рамките на система за поликултурно отглеждане, която трябва да се документира в плана за устойчиво управление. Отглеждането на двучерупчести мекотели може да се извършва и в поликултура с коремоноги мекотели, например морски охлюви.
2. Биологичното производство на двучерупчести мекотели се извършва в райони, чиито граници се обозначават с пилони, поплавъци или други ясни означения, и при необходимост се задържат на едно място с помощта на мрежени торби, клетки или други изкуствени средства.
3. Стопанствата за биологично отглеждане на черупчести свеждат до минимум рисковете по отношение на видовете, чието опазване представлява интерес. Ако се използват мрежи срещу хищници, конструкцията на мрежите трябва да е такава, че да не позволява увреждане на водоплаващите птици.
Член 25о
Добив на индивиди за разплод
1. При условие че не се нанасят значителни щети на околната среда и ако е разрешено от местното законодателство, за двучерупчестите може да се използват индивиди за разплод от естествената среда извън границите на производствената единица, при условие че произхождат от:
а)
колонии, за които е малко вероятно да презимуват успешно или са в количества, надхвърлящи необходимото, или
б)
естествени колонии от черупчести индивиди за разплод, намиращи се върху колектори.
Води се документация за начина, мястото и времето на събиране на индивидите за разплод от естествената среда, за да се гарантира възможността за проследяването им до района на събиране.
Индивиди за разплод от неорганични люпилни басейни за двучерупчести може да се въвежда в единиците за биологично производство при спазването на следните максимални проценти: 80 % до 31 декември 2011 г., 50 % до 31 декември 2013 г. и 0 % до 31 декември 2015 г.
2. При тихоокеанската стрида, Crassostrea gigas, се отдава предпочитание на материал, който е резултат на селективно развъждане, за да се намали хвърлянето на хайвер в природата.
Член 25п
Управление
1. При производството се прилага посадка, която не надвишава посадката, прилагана при небиологично отглежданите черупчести в района. В зависимост от биомасата и с цел гарантиране на хуманно отношение към животните и високо качество на продукта се извършва сортиране, разреждане и коригиране на посадката.
2. Причиняващите биологично обрастване организми се отстраняват механично или ръчно и в зависимост от случая се връщат в морето далеч от стопанствата за отглеждане на черупчести. Черупчестите могат да се третират с варов разтвор еднократно по време на производствения цикъл с цел ограничаване на конкурентните обрастващи организми.
Член 25р
Правила за отглеждане
1. Отглеждането върху въжета за миди и другите методи, изброени в раздел 8 от приложение XIIIa, могат да се считат за отговарящи на условията за биологично производство.
2. Дънното отглеждане на мекотели е разрешено единствено когато не води до значително въздействие върху околната среда на местата за събиране и отглеждане. Доказателството за минимално въздействие върху околната среда се подкрепя от проучване и от доклад относно експлоатирания район, който операторът представя на надзорния или контролния орган. Докладът се добавя като отделна глава към плана за устойчиво управление.
Член 25с
Специфични правила за отглеждане на стриди
Разрешава се отглеждането в торби върху опорни конструкции. Тези или други конструкции, в които се намират стридите, се разполагат така, че да не образуват непрекъсната преграда по протежение на бреговата линия. Материалът се поставя внимателно върху леглата с оглед на приливните и отливните течения, за да се постигне оптимално производство. Производството трябва да отговаря на критериите, изброени в раздел 8 от приложение XIIIa.
Раздел 7
Профилактика на заболяванията и ветеринарно лечение
Член 25т
Общи правила относно профилактиката на заболяванията
1. В плана за здравния мениджмънт на животните съгласно член 9 от Директива 2006/88/ЕО се описват подробно практиките за биосигурност и профилактика на заболяванията, включително писмено споразумение за ветеринарномедицински консултации, съответстващи на производствената единица, с квалифицирани служби по опазване на здравето на аквакултурните животни, като тези служби посещават стопанството не по-малко от веднъж годишно и не по-малко от веднъж на две години при двучерупчестите.
2. Контейнерите, оборудването и съдовете щателно се почистват и дезинфекцират. Могат да се използват само продукти, изброени в раздели 2.1 и 2.2 от приложение VII.
3. По отношение на некултивирането:
а)
Компетентният орган определя необходимостта и подходящата продължителност на периода на некултивиране, който се прилага и се документира след всеки производствен цикъл в садковите системи в открити води в морето. Некултивирането се препоръчва и за други методи на производство, при които се използват резервоари, рибовъдни басейни и клетки;
б)
то не е задължително при отглеждането на двучерупчести мекотели;
в)
през периода на некултивиране клетката или другата конструкция, използвана за производство на аквакултурни животни, се изпразва, дезинфекцира и оставя празна преди повторното ѝ използване.
4. Където е приложимо, недоизяденият рибен фураж, изпражненията и мъртвите животни се отстраняват незабавно, за да се избегне рискът от значителни екологични щети по отношение на качеството на водата, да се намали рискът от заболявания и да се предотврати появата на насекоми или гризачи.
5. Ултравиолетова светлина и озон могат да се използват само в люпилни, разсадни и/или отрасни басейни.
6. За биологична борба с ектопаразитите се предпочита използването на риби чистачи.
Член 25у
Ветеринарно лечение
1. Когато, въпреки профилактичните мерки за осигуряване на доброто здравно състояние на животните в съответствие с член 15, параграф 1, буква е), подточка i) от Регламент (ЕО) № 834/2007, възникне здравен проблем, могат да се прилагат ветеринарни лечения в следния ред на предпочитание:
а)
вещества от растения, животни или минерали в хомеопатичен разтвор;
б)
растения и екстракти от тях без упойващ ефект, и
в)
вещества като: микроелементи, метали, естествени имуностимуланти или разрешени пробиотици.
2. Прилагането на алопатично лечение се ограничава до два курса на лечение годишно, с изключение на ваксинациите и задължителните схеми за ликвидиране. При производствен цикъл, по-кратък от една година, се прилага ограничение на алопатичното лечение до един курс. При надвишаване на посочените ограничения на алопатичното лечение съответните аквакултурни животни не могат да бъдат продавани като биологично произведени продукти.
3. Прилагането на обработки срещу паразити, с изключение на задължителните контролни схеми, прилагани от държавите-членки, се ограничава до два пъти годишно или до един път годишно, когато производственият цикъл е по-кратък от 18 месеца.
4. Карентният срок при алопатичното ветеринарно лечение и обработките срещу паразити съгласно параграф 3, включително обработките в рамките на задължителните схеми за контрол и ликвидиране, е двойно по-дълъг от законоустановения карентен срок, посочен в член 11 от Директива 2001/82/ЕО, или, в случай че такъв срок не е уточнен, е 48 часа.
5. Когато се използват ветеринарни лекарствени продукти, употребата им трябва да се декларира пред надзорния или контролния орган преди животните да се пуснат на пазара като биологично произведени. Третираните животни трябва да могат да бъдат точно идентифицирани.
6.
В глава 3 на дял II след член 29 се създава следният член 29а:
„Член 29a
Специфични разпоредби за морски водорасли
1. Ако крайният продукт са пресни морски водорасли, при измиването на прясно събраните водорасли се използва морска вода.
Ако крайният продукт са дехидратирани морски водорасли, при измиването може да се използва и питейна вода. За отстраняване на влагата може да се използва сол.
2. При сушенето се забранява използването на открит пламък, който влиза в пряк допир с морските водорасли. Ако в процеса на сушене се използват въжета или друго оборудване, те не могат да се обработват срещу обрастване и не могат да се третират с вещества за почистване или дезинфекциране, освен в случаите, когато даден продукт е включен в приложение VII за такава употреба.“
7.
В глава 4 на дял II се създава следният член 32a:
„Член 32a
Транспорт на жива риба
1. Живата риба се транспортира в подходящи резервоари с чиста вода, която удовлетворява физиологичните нужди на рибата по отношение на температурата и разтворения кислород.
2. Преди транспортиране на биологично произведена риба и рибни продукти, резервоарите цялостно се почистват, дезинфекцират и изплакват.
3. Вземат се предпазни мерки за намаляване на стреса. Посадката по време на транспорта се поддържа под равнището, при което може да се навреди на дадения вид.
4. За параграфи 1-3 се води доказателствена документация.“
8.
В член 35 параграфи 2 и 3 се заменят със следния текст:
„2. При единиците за биологично производство на растения, морски водорасли, животни и аквакултурни животни се забранява съхранението в производствената единица на входящи продукти, различни от разрешените в настоящия регламент.
3. Разрешава се съхранението на алопатични ветеринарни лекарствени продукти и антибиотици в стопанствата, при условие че продуктите са предписани от ветеринарен лекар във връзка с лечение, посочено в член 14, параграф 1, буква д), подточка ii) или член 15, параграф 1, буква е), подточка ii) от Регламент (ЕО) № 834/2007, съхраняват се в място, което е под наблюдение, и са вписани в регистъра на животните, посочен в член 76 от настоящия регламент, или, според случая, в производствената документацията за производство на аквакултури, посочена в член 79б от настоящия регламент.“
9.
В глава 5 на дял II се създава следният член 36a:
„Член 36a
Морски водорасли
1. Периодът на преход към биологично производство за обект за събиране на морски водорасли е шест месеца.
2. Периодът на преход към биологично производство за единица за отглеждане на морски водорасли е шест месеца или един пълен производствен цикъл, като се спазва по-дългият от двата периода.“
10.
В глава 5 на дял II след член 38 се създава следният член 38а:
„Член 38a
Производство на аквакултурни животни
1. Следните преходни периоди за производствени единици за производство на аквакултури се прилагат за следните видове съоръжения за производство на аквакултури, включително съществуващите аквакултурни животни:
a)
за съоръжения, които не могат да бъдат източвани, почиствани и дезинфекцирани - преходен период от 24 месеца;
б)
за съоръжения, които са източени или са преминали период на некултивиране - преходен период от 12 месеца;
в)
за съоръжения, които са източени, почистени и дезинфекцирани - преходен период от шест месеца;
г)
за съоръжения в открити води, включително съоръженията за отглеждане на двучерупчести мекотели - преходен период от три месеца.
2. Компетентният орган може да реши да признае със задна дата за част от преходния период всеки документиран преди това период, през който съоръженията не са били третирани или изложени на въздействието на неразрешени за биологичното производство продукти.“
11.
Заглавието на член 43 се заменя със следното:
„Употреба на небиологичен фураж от растителен и животински произход за животни“;
12.
В член 59, параграф 1 се заменя със следното.
„Настоящата глава не се прилага за храните за домашни любимци и за храните за животни с ценна кожа“
13.
В член 60, параграф 1, буква а) се заменя със следното:
„а)
преработеният фураж съответства на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 834/2007 и по-специално на член 14, параграф 1, буква г), подточки iv) и v) за животновъдството или на член 15, параграф 1, буква г) за производството на аквакултурни животни и на член 18 от него,“
14.
В дял IV се създава следната глава 2а:
„ГЛАВА 2а
Специфични изисквания за контрол за морски водорасли
Член 73a
Мерки за контрол за морски водорасли
Когато системата за контрол, която се отнася конкретно за морски водорасли, се прилага за първи път, пълното описание на обекта, посочено в член 63, параграф 1, буква а), включва:
a)
пълно описание на инсталациите на сушата и в морето,
б)
където е приложимо - оценката на въздействието върху околната среда, посочена в член 6б, параграф 3;
в)
където е приложимо - планът за устойчиво управление, посочен в член 6б, параграф 4;
г)
за диворастящите морски водорасли се изготвя пълно описание и карта на районите за събиране на водорасли по крайбрежието и в морето, както и карта на районите на сушата, където се извършват дейности след събирането.
Член 73б
Производствена документация за морски водорасли
1. Операторът води производствена документация за производството на морски водорасли под формата на регистър, който се съхранява в стопанството и е на разположение на надзорните или контролните органи по всяко време. Регистърът съдържа най-малко следните данни:
a)
списък на видовете, дата и количество на добива;
б)
дата на употреба, вид и количество на използвания тор.
2. За събиране на диворастящи морски водорасли регистърът съдържа също:
a)
хронологичен списък на дейностите по събиране за всеки отделен вид от поименно посочени пластове;
б)
прогнозен добив (обеми) за един сезон;
в)
източници на възможно замърсяване на пластовете за добив на водорасли;
г)
устойчив годишен добив за всеки пласт.“
15.
В дял IV се създава следната глава 3а:
„ГЛАВА 3а
Специфични изисквания за контрол при производството на аквакултурни животни
Член 79a
Мерки за контрол при производството на аквакултурни животни
Когато системата за контрол, която се отнася конкретно за производството на аквакултурни животни, се прилага за първи път, пълното описание на единицата, посочено в член 63, параграф 1, буква а), включва:
a)
пълно описание на инсталациите на сушата и в морето;
б)
където е приложимо - оценката на въздействието върху околната среда, посочена в член 6б, параграф 3;
в)
където е приложимо - планът за устойчиво управление, посочен в член 6б, параграф 4;
г)
за мекотели - резюме на специалната глава, която се изисква съгласно член 25р, параграф 2, в плана за устойчиво управление.
Член 79б
Производствена документация за аквакултурни животни
Операторът предоставя следната информация под формата на регистър, който се актуализира редовно, съхранява се в стопанството и е на разположение на надзорните или контролните органи по всяко време:
a)
произход, дата на пристигане и период на преход към биологично производство на животните, които се въвеждат в стопанството;
б)
брой на партидите, възраст, тегло и местоназначение на животните, които напускат стопанството;
в)
документация относно изпускането на риби;
г)
за риби - вид и количество на фуража, а за шаран и подобните на шарана видове - документален запис за използването на допълнителен фураж;
д)
приложени ветеринарни лечения с подробни данни за целта, датата и начина на прилагане, вида на продукта и карентния срок;
е)
мерки за профилактика на заболяванията с подробни данни относно некултивирането, почистването и пречистването на водата.
Член 79в
Специфични контролни посещения за двучерупчести мекотели
При производството на двучерупчести мекотели посещенията за проверка се извършват преди и по време на максималното производство на биомаса.
Член 79г
Няколко производствени единици, управлявани от един оператор
Когато оператор управлява няколко производствени единици, както е предвидено в член 25в, единиците за небиологично производство на аквакултурни животни също стават обект на системата за контрол, определена в глава 1 и в настоящата глава.“
16.
Заглавието на глава 4 на дял IV се заменя със следното:
17.
Заглавието на глава 5 на дял IV се заменя със следното:
18.
В член 93, параграф 2 се добавят следните букви:
„д)
броят на единиците за биологично производство на аквакултурни животни,
е)
обемът на биологичното производство на аквакултурни животни,
ж)
незадължително, броят на единиците за биологично производство на морски водорасли и обемът на биологичното производство на морски водорасли.“
19.
В член 95, параграф 6 се заменя със следното:
„6. За целите на член 12, параграф 1, буква й) от Регламент (ЕО) № 834/2007 и до включването на специфични вещества по силата на член 16, параграф 1, буква е) от посочения регламент, могат да се използват само продукти, разрешени от компетентния орган.“
20.
В член 95 се добавят следните параграфи:
„11. Компетентният орган може да разреши за период, изтичащ на 1 юли 2013 г., единиците за производство на аквакултурни животни и морски водорасли, които са установени и осъществяват производствената си дейност въз основа на национално приети правила за биологично производство преди влизането в сила на настоящия регламент, да запазят своя статут на производители на биологични продукти, докато се адаптират към предвидените в настоящия регламент правила, при условие че няма неправомерно замърсяване на водите с неразрешени за биологичното производство вещества. Операторите, които се възползват от тази мярка, съобщават на компетентния орган съответните съоръжения, рибовъдни басейни, клетки или участъци за производство на морски водорасли.“
21.
Приложенията се изменят в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 юли 2010 г. със следните изключения:
а)
точка 4 от член 1 се прилага от деня на влизане в сила на настоящия регламент.
б)
коригиращите мерки по силата на точка 19 от член 1 и точка 1, букви б) и в) от приложението се прилагат от началото на прилагане на Регламент (ЕО) № 889/2008.
Настоящият регламент може да бъде преразгледан въз основа на представени от държавите-членки подходящи предложения, придружени от надлежно обосновани мотиви, с оглед на изменението на настоящия регламент от 1 юли 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 5 август 2009 година.