RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1292/2007
af 30. oktober 2007
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 og om afslutning af en delvis interimsundersøgelse af sådan import i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 384/96
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2 og 3,
under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1676/2001 (2), senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1424/2006 (3), en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i bl.a. Indien. De foranstaltninger, der nu gøres til genstand for de aktuelle undersøgelser, blev indført i form af en værditold på mellem 0 % og 18 % på importen af varer fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 17,3 % på importen af varer fra alle andre selskaber. Den undersøgelse, som førte til forordning (EF) nr. 1676/2001 som ændret, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«.
(2)
De foranstaltninger, der blev indført på importen fra Indien i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, blev ved forordning (EF) nr. 1975/2004 (4) udvidet til importen af PET-folie afsendt fra Brasilien og Israel, uanset om varen var angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej.
(3)
Kommissionen godtog ved afgørelse 2001/645/EF (5) tilsagn fra fem indiske producenter i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. Disse tilsagn blev ophævet ved afgørelse 2006/173/EF (6).
(4)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 367/2006, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1124/2007 (7), en endelig udligningstold på importen af PET-folie med oprindelse i Indien. Foranstaltningerne havde form af værditold på mellem 7 % og 19,1 % på importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 19,1 % på importen fra alle andre selskaber. Den undersøgelse, som førte til forordning (EF) nr. 367/2006 som ændret, vil i det følgende blive benævnt »den tidligere antisubsidieundersøgelse«.
2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(5)
En anmodning om en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, og en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, som var begrænset til den dumping, der blev foretaget af Jindal Poly Films Limited (i det følgende benævnt »Jindal«), blev henholdsvis den 23. maj 2006 og den 3. juli 2006 indgivet af følgende EF-producenter: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH og Nuroll SpA (i det følgende benævnt »klagerne«). Klagerne tegner sig for en væsentlig del af produktionen af PET-folie i Fællesskabet.
(6)
Klagerne hævdede og fremlagde tilstrækkeligt umiddelbart bevis for: a) at der er sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping og skade for EF-erhvervsgrenen, og b) at de omstændigheder i forbindelse med dumpingen, der lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne over for Jindal, har ændret sig, og at disse ændringer er af varig art.
3. Undersøgelse
(7)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, og en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, og indledte disse to undersøgelser gennem offentliggørelse af indledningsmeddelelser i Den Europæiske Unions Tidende henholdsvis den 22. august 2006 (8) og den 25. august 2006 (9).
(8)
Den delvise interimsundersøgelse var begrænset til undersøgelse af Jindals dumping. Den fornyede undersøgelsesperiode omfattede for begge undersøgelser perioden fra den 1. juli 2005 til den 30. juni 2006. Undersøgelsen af de tendenser, der var relevante for en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 2003 til udløbet af den fornyede undersøgelsesperiode (i det følgende benævnt »den betragtede periode«).
4. De berørte parter
(9)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, repræsentanterne for eksportlandet, EF-producenterne, importørerne og brugerne, som den vidste var berørt af sagen, om indledningen af udløbsundersøgelsen. I forbindelse med begge undersøgelser fik de interesserede parter lejlighed til at fremsætte bemærkninger skriftligt og anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledningen af proceduren.
(10)
Alle berørte parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(11)
Hvad angår udløbsundersøgelsen, blev det i betragtning af det åbenbart store antal eksporterende producenter af PET-folie i Indien, som var nævnt i klagen, i indledningsmeddelelsen påtænkt at anvende stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende og afgive grundlæggende oplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med PET-folie i den fornyede undersøgelsesperiode som nærmere specificeret i indledningsmeddelelsen. Seks eksporterende producenter i Indien gav udtryk for vilje til at samarbejde. Blandt disse seks eksporterende producenter blev der udvalgt tre selskaber (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited og Jindal) til at indgå i stikprøven, og disse modtog et spørgeskema. Disse selskaber fandtes at tegne sig for den største repræsentative mængde af eksport til Fællesskabet af PET-folie, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1.
(12)
Derudover sendte Kommissionen spørgeskemaer til alle andre parter, som den vidste var berørt af sagen, eller som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget fuldt besvarede spørgeskemaer fra fire EF-producenter, de tre eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, en importør/bruger og fire brugere.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om dumping og skade samt for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping og skade, og om det ville være i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltningerne. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
a)
EF-producenter
-
Dupont Teijin Films (Luxembourg)
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Tyskland)
-
Nuroll SpA (Italien)
-
Toray Plastics Europe (Frankrig)
b)
Eksporterende producenter i Indien
-
Ester Industries Limited, New Delhi
-
Garware Polyester Limited, Aurangabad
-
Jindal Poly Films Limited, New Delhi
c)
Forretningsmæssigt forbundet importør/bruger i Fællesskabet
-
Rexor SAS (Frankrig)
d)
Importør/bruger
-
Coverne SpA (Italien)
e)
Brugere
-
Safta SpA (Italien).
-
Metalvuoto SpA (Italien).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(14)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien, der normalt tariferes under KN-kode ex39206219 og ex39206290.
2. Samme vare
(15)
Som i den oprindelige undersøgelse blev det konstateret, at PET-folie, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien, og PET-folie, der eksporteres til Fællesskabet fra Indien, samt PET-folie, der fremstilles og sælges af EF-producenterne, har de samme fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. De er derfor samme varer, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DELVIS INTERIMSUNDERSØGELSE: DUMPING
1. Normal værdi
(16)
For at fastsætte den normale værdi blev det først undersøgt, om Jindals samlede salg på hjemmemarkedet var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om det udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Fællesskabet.
(17)
Det blev derefter undersøgt, om det samlede salg på hjemmemarkedet af hver varetype udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af samme type til Fællesskabet.
(18)
For de varetyper, hvor hjemmemarkedssalget udgjorde mindst 5 % af eksportsalget af samme type til Fællesskabet, blev det undersøgt, om de var blevet solgt i tilstrækkelige mængder i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. For hver varetype, hvor mere end 80 % af hjemmemarkedssalget fandt sted til priser, der var højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den vejede gennemsnitlige pris, der faktisk var betalt for det samlede hjemmemarkedssalg. For de varetyper, hvor de fortjenstgivende transaktioner udgjorde 80 % eller derunder, men ikke under 10 %, af salget, fastsattes den normale værdi på grundlag af den vejede gennemsnitlige pris, der faktisk var betalt for det hjemmemarkedssalg, der var fortjenstgivende. For de varetyper, hvor mindre end 10 % (udtrykt i mængde) blev solgt på hjemmemarkedet til priser ikke under enhedsproduktionsomkostningerne, blev det konkluderet, at den pågældende varetype ikke blev solgt i normal handel, og at den normale værdi derfor skulle fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(19)
For de varetyper, hvor den eksporterende producents hjemmemarkedspriser ikke kunne anvendes til fastsættelse af den normale værdi, fordi salget ikke var tilstrækkeligt repræsentativt, eller andelen af salget, der fandt sted i normal handel, ikke var tilstrækkeligt stor, blev den normale værdi beregnet på grundlag af den pågældende eksporterende producents fremstillingsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (i det følgende benævnt »SA&G-omkostninger«) samt fortjeneste, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.
(20)
SA&G-omkostningerne blev baseret på den eksporterende producents omkostninger i forbindelse med det hjemmemarkedssalg af den pågældende vare, der blev konstateret at være repræsentativt. Fortjenstmargenen blev beregnet på grundlag af selskabets vejede gennemsnitlige fortjenstmargen for de varetyper, der blev solgt på hjemmemarkedet i tilstrækkelige mængder i normal handel.
2. Eksportpris
(21)
Langt størstedelen af eksportsalget af den pågældende vare til Fællesskabet i den fornyede undersøgelsesperiode havde fundet sted til uafhængige kunder. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(22)
En del af eksportsalget er blevet foretaget til et forretningsmæssigt forbundet selskab i Fællesskabet. Det forretningsmæssigt forbundne selskab videresolgte ikke varerne direkte, men foretog en omfattende forarbejdning af dem, og det blev således fundet, at beregning af den eksporterede vares eksportpris på grundlag af videresalgsprisen for den forarbejdede vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9, var for besværligt. De priser, som Jindal krævede af dette forretningsmæssigt forbundne selskab, blev sammenlignet med de priser, som Jindal krævede af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Fællesskabet for samme varetyper i den fornyede undersøgelsesperiode. Da det blev konstateret, at der for hver enkelt varetype var overensstemmelse mellem disse priser, blev det konkluderet, at de priser, som Jindal krævede af det forretningsmæssigt forbundne selskab i Fællesskabet, var pålidelige og kunne anvendes til beregning af eksportprisen.
3. Sammenligning
(23)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev således justeret for forskelle i rabatter, afslag, transport-, forsikrings-, håndterings- og lastomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger og provision, hvor dette var påkrævet og kunne dokumenteres.
(24)
Jindal anmodede om en justering af den normale værdi for importtold, der ikke var opkrævet under forhåndslicensordningen på importen af råmaterialer til fremstilling af eksportvarer. Forhåndslicensordningen giver mulighed for at indføre råmaterialer toldfrit, forudsat at selskabet udfører færdigvarer i en tilsvarende mængde og til en tilsvarende værdi, der fastsættes i henhold til officielle standard input/output-normer. De indførte varer under forhåndslicensordningen kan enten anvendes til fremstilling af eksportvarer eller til genopfyldning af de indenlandske lagre af råmaterialer, der anvendes til fremstilling af disse varer. Selskabet hævdede, at eksporten af den pågældende vare til Fællesskabet fandt sted for at opfylde de krav, der under forhåndslicensordningen var knyttet til de indførte råmaterialer. Det blev ikke konkluderet om en justering var berettiget, da det blev fundet, at selskabet under alle omstændigheder ikke dumpede i den fornyede undersøgelsesperiode, og en sådan justering ville således ikke påvirke det endelige resultat af den fornyede undersøgelse.
4. Dumpingmargen
(25)
Dumpingmargenen blev fastlagt på grundlag af en sammenligning af den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(26)
Det fremgik af denne sammenligning, at dumpingmargenen var negativ.
5. De ændrede omstændigheders vedvarende karakter
(27)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det også undersøgt, om resultaterne af denne undersøgelse med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
(28)
I den sammenhæng mindes der om, at det i forbindelse med to på hinanden følgende undersøgelser, som blev afsluttet ved Rådets forordning (EF) nr. 1676/2001 og Rådets forordning (EF) nr. 390/2005 (10), blev konstateret, at Jindal ikke foretog dumping. Konklusionen om, at selskabet ikke dumpede, er blevet bekræftet af nærværende undersøgelse, og der er ingen tegn på, at denne situation ikke vil være af varig karakter.
(29)
Det fastslås derfor, at de gældende foranstaltninger over for Jindal giver de ønskede resultater og bør forblive uændrede.
D. UDLØBSUNDERSØGELSE
D.1. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(30)
Ifølge Eurostat blev der importeret 23 472 tons af den pågældende vare fra Indien til Fællesskabet i den fornyede undersøgelsesperiode. De tre eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, stod for ca. 97 % heraf i den fornyede undersøgelsesperiode, og Jindal alene stod for ca. 90 % af den samlede mængde, der blev eksporteret fra Indien til Fællesskabet i den fornyede undersøgelsesperiode.
(31)
I undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (1. april 1999 til 31. marts 2000) var importmængden fra Indien på 50 590 tons. I undersøgelsesperioden for den tidligere antisubsidieundersøgelse (1. oktober 2003 til 30. september 2004) var importmængden fra Indien på 12 679 tons.
2. Dumping af import i den fornyede undersøgelsesperiode
2.1. Indledende bemærkning
(32)
Som nævnt i betragtning 11 indgik tre eksporterende producenter i stikprøven. Resultaterne i betragtning 16 til 26 gælder for Jindal.
2.2. Normal værdi
(33)
For at fastsætte den normale værdi for Garware og Ester blev det først undersøgt, om det indberettede samlede salg på hjemmemarkedet for hver enkelt eksporterende producent var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om det udgjorde mindst 5 % af det indberettede samlede eksportsalg af den pågældende vare til Fællesskabet.
(34)
Det blev derefter undersøgt, om det samlede salg på hjemmemarkedet af hver varetype udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af samme type til Fællesskabet.
(35)
For de varetyper, hvor hjemmemarkedssalget udgjorde mindst 5 % af eksportsalget af samme type ved eksport til Fællesskabet, blev det undersøgt, om de var blevet solgt i tilstrækkelige mængder i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. For hver varetype, hvor mere end 80 % af hjemmemarkedssalget fandt sted til priser, der var højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den vejede gennemsnitlige pris, der faktisk var betalt for det samlede hjemmemarkedssalg. For de varetyper, hvor de fortjenstgivende transaktioner udgjorde 80 % eller derunder, men ikke under 10 %, af salget, fastsattes den normale værdi på grundlag af den vejede gennemsnitlige pris, der faktisk var betalt for det hjemmemarkedssalg, der var fortjenstgivende. For de varetyper, hvor mindre end 10 % (udtrykt i mængde) blev solgt på hjemmemarkedet til priser ikke under enhedsproduktionsomkostningerne, blev det konkluderet, at den pågældende varetype ikke blev solgt i normal handel, og at den normale pris derfor måtte fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(36)
For de varetyper, hvor den eksporterende producents hjemmemarkedspriser ikke kunne anvendes til at fastsætte den normale værdi, fordi salget ikke var tilstrækkelig repræsentativt, eller andelen af salget, der fandt sted i normal handel, ikke var tilstrækkelig stor, blev den normale værdi beregnet på grundlag af den pågældende eksporterende producents fremstillingsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (i det følgende benævnt »SA&G-omkostninger«) samt fortjeneste, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.
(37)
SA&G-omkostningerne blev baseret på den eksporterende producents omkostninger i forbindelse med det hjemmemarkedssalg af den pågældende vare, der blev konstateret at være repræsentativt. Fortjenstmargenen blev beregnet på grundlag af selskabets vejede gennemsnitlige fortjenstmargen for de varetyper, der blev solgt på hjemmemarkedet i tilstrækkelige mængder i normal handel.
2.3. Eksportpris
(38)
Hvad angår fastsættelsen af eksportpriser, bør der mindes om, at nærværende undersøgelse skal fastslå, om der vil finde fortsat eller fornyet dumping sted, hvis beskyttelsesforanstaltningerne ophæves. I den forbindelse er det ikke muligt at begrænse fastsættelsen af de eksportpriser, der anvendes ved dumpingberegningen, til en undersøgelse af eksportørernes tidligere adfærd, men det er derimod også nødvendigt at undersøge den sandsynlige udvikling i eksportpriserne i fremtiden. Med andre ord er det nødvendigt at få fastslået, om tidligere eksportpriser er pålidelige som en angivelse af, hvordan eksportpriserne sandsynligvis vil blive i fremtiden.
(39)
Da der forelå pristilsagn i en del af den fornyede undersøgelsesperiode, blev det i denne sag navnlig undersøgt, om disse tilsagn havde påvirket de tidligere eksportpriser i en sådan grad, at det gjorde dem upålidelige ved en beregning af fremtidig eksportadfærd. Ydermere skal det bemærkes, at Garwares og Esters pristilsagn blev trukket tilbage den 9. marts 2006, mens den fornyede undersøgelsesperiode dækker perioden fra 1. juli 2005 til 30. juni 2006. For både Garwares og Esters vedkommende blev det konstateret, at de eksporttransaktioner, som blev foretaget i den del af den fornyede undersøgelsesperiode, hvor pristilsagnet var gældende, blev foretaget til priser, som lå tilstrækkeligt tæt på mindsteprisen til at udløse tvivl om, hvorvidt disse priser kunne betragtes som varige og fastsat uafhængigt af mindsteprisen. Der er allerede redegjort for en lignende begrundelse i betragtning 28 i Rådets forordning (EF) nr. 366/2006 (11).
(40)
For Garwares vedkommende dækker de transaktioner, der blev foretaget i den fornyede undersøgelsesperiode efter tilbagetrækning af tilsagnene, ca. 20 % af den samlede eksportmængde, og der er blevet foretaget tilsvarende transaktioner efter tilbagetrækning af tilsagnet. Set i lyset af de mængder, der er blevet eksporteret efter udløb af tilsagnet den 8. marts 2006, betragtes priserne ved disse transaktioner som et relevant udtryk for den prispolitik, som Garware ville have haft, hvis ikke der var blevet afgivet tilsagn. Følgelig blev priserne ved disse transaktioner anvendt ved beregningen af eksportprisen for al Garwares eksport i hele den fornyede undersøgelsesperiode.
(41)
For Esters vedkommende dækker de transaktioner, der blev foretaget i perioden efter tilbagetrækning af tilsagnene, kun 5 % af den samlede mængde, og de var begrænset til en meget kort periode umiddelbart efter tilbagetrækning af tilsagnet. Priserne ved disse transaktioner kan derfor ikke betragtes som repræsentative for de eksportpriser, som selskabet ville have opkrævet uden tilsagnet. Som allerede anført i betragtning 39 lå Esters priser ved eksport til Fællesskabet før tilbagetrækning af tilsagnet meget tæt på mindstepriserne. Esters priser ved eksport til andre tredjelande lå også betydeligt under priserne til Fællesskabet, både hvis de blev betragtet på grundlag af et vejet gennemsnit og for hver enkelt type, hvilket gjorde det sandsynligt, at disse salgspriser til Fællesskabet i en situation uden tilsagn ville blive fastsat på linje med priserne for samme type ved salg til andre tredjelande. Konklusionen var derfor, at Esters priser ved eksport til Fællesskabet, mens tilsagnet var gældende, ikke kunne anvendes til fastsættelse af pålidelige eksportpriser i forbindelse med nærværende udløbsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. Da Ester i den fornyede undersøgelsesperiode solgte den pågældende vare i betydelige mængder på verdensmarkedet, blev det besluttet at fastsætte eksportprisen på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales ved salg til alle tredjelande, for de modeller, som blev solgt til Fællesskabet i den del af den fornyede undersøgelsesperiode, hvor tilsagnet var gældende. For den del af undersøgelsesperioden, der ligger efter tilbagetrækningen af tilsagnet, blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales ved salg til Fællesskabet.
2.4. Sammenligning
(42)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev således justeret for forskelle i transport-, forsikrings-, håndterings- og lastomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, provisioner samt emballerings- og kreditomkostninger, hvor dette var påkrævet og kunne dokumenteres.
(43)
De eksporterende producenter anmodede om en justering af eksportprisen i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k), for en begrænset eksportmængde på grundlag af de fordele, der blev opnået i henhold til Duty Entitlement Passbook Scheme (toldgodtgørelsesordningen) (»DEPB«) på efter-eksportbasis. I henhold til denne ordning kan de kreditter, der modtages ved udførslen af den pågældende vare, benyttes til at udligne told, der normalt skal betales på indførsel af enhver vare, eller sælges frit til andre selskaber. De importerede varer skal desuden ikke udelukkende benyttes i produktionen af den eksporterede vare. Producenterne påviste ikke, at fordelen i henhold til DEPB-ordningen på efter-eksportbasis berørte prissammenligneligheden, og navnlig at kunderne konsekvent betalte forskellige priser på hjemmemarkedet på grund af DEPB-fordelene. Påstanden blev derfor afvist.
2.5. Dumpingmargen
(44)
Dumpingmargenen blev fastlagt på grundlag af en sammenligning af den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11. I tilfælde, hvor eksportpriserne var baseret på priserne til tredjelande, blev passende cif-værdier beregnet ved at forhøje priserne ab fabrik til tredjelande med den vejede gennemsnitlige forskel for hver enkelt varetype mellem priserne ab fabrik og cif-priserne til Fællesskabet.
(45)
Denne sammenligning viste en dumpingmargen på 15-25 %. Der mindes om, at der var blevet konstateret en negativ dumpingmargen for Jindal (jf. betragtning 26 ovenfor).
3. Udviklingen i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. Uudnyttet kapacitet
(46)
Alle kendte indiske eksportørers uudnyttede kapacitet i den fornyede undersøgelsesperiode blev anslået til 32 000 tons. Det bør dog bemærkes, at 25 000 tons heraf tilskrives indiske eksportører, der er pålagt en antidumpingtold på 0 %. En eventuel ophævelse af antidumpingforanstaltningerne vil sandsynlig få ringe betydning for disse selskabers eksportpolitik. Derfor tilskrives kun ca. 7 000 tons indiske eksportører, der er pålagt en antidumpingtold, der ikke er på 0 %. Sidstnævnte uudnyttede kapacitet, som i den fornyede undersøgelsesperiode udgjorde ca. 30 % af den samlede importmængde af den pågældende vare fra Indien til Fællesskabet og 3 % af forbruget i Fællesskabet, kunne blive dirigeret til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.2. Incitamenter til at omdirigere salgsmængder til Fællesskabet
(47)
På grundlag af en sammenligning model for model fremgik det, at eksportpriserne ved salg til tredjelande for de indiske eksportører, der indgik i stikprøven og havde en dumpingmargen, der ikke var på 0 %, i den fornyede undersøgelsesperiode var 20-30 % lavere end de samme eksporterende producenters eksportpriser ved salg til Fællesskabet. Disse to eksportører havde et betydeligt salg til tredjelande, nemlig 80-90 % af det samlede eksportsalg. Prisniveauet ved eksport til andre tredjelande blev derfor anset som en indikator for, hvordan prisniveauet sandsynligvis ville blive ved eksport til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne bortfaldt.
(48)
Nogle af verdens største eksportmarkeder for PET-folie er beskyttet af en høj told. Navnlig er importen af PET-folie fra Indien til USA pålagt antidumpingtold på mellem 2,32 % og 24,11 % samt udligningstold på mellem 9 % og 25,27 % alt afhængigt af, hvilken indisk eksportør der er tale om.
3.3. Konklusion
(49)
På baggrund af de forskellige prisniveauer, den uudnyttede kapacitet og de incitamenter, der er beskrevet ovenfor, konkluderes det således, at der er sandsynlighed for: i) fortsat dumping og ii) en stigning i de mængder, der eksporteres til Fællesskabet, hvis de gældende antidumpingforanstaltninger ophæves.
D.2. DEFINITION AF EF-ERHVERVSGRENEN
(50)
Fire EF-producenter (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA og Toray Plastics Europe) samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. I den fornyede undersøgelsesperiode tegnede de sig for ca. 95 % af produktionen i Fællesskabet. Disse producenter udgør således erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(51)
Det skal bemærkes, at situationen med hensyn til produktionen af PET-folie i Fællesskabet har ændret sig siden den oprindelige undersøgelse. Kodak Industrie (Frankrig) producerer rent faktisk ikke længere PET-folie i Fællesskabet, og 3M har flyttet sine aktiviteter til I.T.P. SpA (Italien), som er i færd med at omstille sit anlæg til andre og nye produktioner. Det skal også understreges, at da Tjekkiet blev medlem af EU den 1. maj 2004, udgør den produktion, som Fatra a.s. (etableret i Tjekkiet) har, nu en del af produktionen i Fællesskabet.
D.3. SITUATIONEN PÅ MARKEDET I FÆLLESSKABET
1. Forbruget på markedet i Fællesskabet
(52)
Fastsættelsen af det samlede forbrug i Fællesskabet var baseret på importstatistikker fra Eurostat, EF-erhvervsgrenens salg til Fællesskabet og andre EF-producenters salg.
Tabel 1
Forbruget i Fællesskabet
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Mængde (tons)
253 890
250 231
251 612
257 177
Indeks (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
Set i forhold til 2003 steg forbruget i den fornyede undersøgelsesperiode med 1 % eller mere end 3 000 tons.
2. Import fra Indien, Brasilien og Israel: mængde, markedsandel og importpriser
(54)
Den mængde, som Fællesskabet importerede fra Indien, steg med 86 % mellem 2003 og den fornyede undersøgelsesperiode, og markedsandelen steg fra 5 % til 9 %, mens priserne faldt med 12 %. Oplysningerne er baseret på Eurostats statistikker.
Tabel 2
Import fra Indien
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Mængde (tons)
12 597
15 972
23 912
23 472
Indeks (2003 = 100)
100
127
190
186
Markedsandel
5 %
6 %
10 %
9 %
Priser (EUR/ton)
2 005
1 890
1 866
1 755
Indeks (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
Importen fra Brasilien og Israel, i forbindelse med hvilken der er konstateret omgåelse som nævnt i betragtning 2 ovenfor, faldt drastisk, efter at denne import blev omfattet af de antidumpingforanstaltninger, der var blevet indført over for importen fra Indien. Priserne på PET-folie med oprindelse i disse lande steg med 219 % efter indførelsen af antiomgåelsesforanstaltninger.
Tabel 3
Import fra Brasilien og Israel
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Mængde (tons)
6 855
5 527
271
419
Indeks (2003 = 100)
100
91
5
6
Markedsandel
2 %
2 %
0 %
0 %
Priser (EUR/ton) (tal fra Eurostat)
1 581
1 741
4 170
3 461
Indeks (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Der skal dog tages hensyn til, at det i forbindelse med nærværende undersøgelse blev konstateret, at Jindal ikke foretog dumping, og at det i forbindelse med tidligere undersøgelser var blevet konstateret, at andre selskaber (navnlig Flex Industries Limited og Polyplex Corporation Limited) heller ikke foretog dumping. Følgelig vil kun dumpingimport fra Indien og import, for hvilken der er blevet konstateret omgåelse, blive taget i betragtning i forbindelse med nærværende undersøgelse. Dumpingimport fra Indien og import, som er blevet pålagt antiomgåelsestold, er faldet med 70 % mellem 2003 og den fornyede undersøgelsesperiode - jf. tabel 4 nedenfor. Det markante fald i denne import kan i stort omfang tilskrives indførelsen af antiomgåelsesforanstaltninger over for import fra Brasilien og Israel.
Tabel 4
Import fra Indien, Brasilien og Israel
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Mængde (tons)
10 383
8 881
3 618
2 766
Indeks (2003 = 100)
100
86
35
27
Markedsandel
4 %
4 %
1 %
1 %
Priser (EUR/ton)
1 855
1 852
1 891
1 785
Kilde: Eurostat og data fra selskaberne.
3. Import fra andre tredjelande
(57)
Importen fra andre tredjelande steg med 24 % i den betragtede periode (fra ca. 62 000 tons i 2003 til ca. 77 000 tons i den fornyede undersøgelsesperiode), og markedsandelen i Fællesskabet for denne import steg med 5 procentpoint (fra 25 % til 30 %). Størstedelen af importen kom fra Sydkorea, USA, Thailand og De Forenede Arabiske Emirater. Den gennemsnitlige pris pr. tons faldt med 11 % mellem 2003 og den fornyede undersøgelsesperiode. Tallene er baseret på Eurostats data.
Tabel 5
Land
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Sydkorea
Importmængde
(tons)
25 895
23 983
22 225
23 878
Indeks (2003 = 100)
100
93
86
92
Markedsandel
10 %
10 %
9 %
9 %
Priser (EUR/ton)
2 137
2 146
2 239
2 098
USA
Importmængde (tons)
14 611
18 636
20 544
13 432
Indeks (2003 = 100)
100
128
141
92
Markedsandel
6 %
7 %
8 %
5 %
Priser (EUR/ton)
7 575
6 067
4 974
6 690
Thailand
Importmængde (tons)
2 858
6 511
8 647
8 647
Indeks (2003 = 100)
100
228
303
303
Markedsandel
1 %
3 %
3 %
3 %
Priser (EUR/ton)
1 742
1 764
1 811
1 758
De Forenede Arabiske Emirater
Importmængde
(tons)
1
26
2 478
5 898
Indeks (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Markedsandel
0 %
1 %
2 %
Priser (EUR/ton)
2 872
1 854
1 790
I alt Sydkorea, USA, Thailand og De Forenede Arabiske Emirater
Importmængde
(tons)
43 366
49 157
53 894
51 855
Indeks (2003 = 100)
100
80
100
110
Markedsandel
17 %
20 %
21 %
20 %
I alt (andre lande end Indien, Brasilien og Israel)
Importmængde
(tons)
62 300
65 683
74 191
77 054
Indeks (2003 = 100)
100
105
119
124
Markedsandel
25 %
26 %
30 %
30 %
Pris
Vejet gennemsnitlig pris (EUR/ton)
3 848
3 756
3 431
3 428
Indeks
100
98
90
89
4. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation
(58)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation.
4.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(59)
I den betragtede periode forblev kapaciteten stabil (ca. 190 000 tons), og produktionen og kapacitetsudnyttelsen faldt med 4 %.
Tabel 6
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Produktion i tons
176 682
175 465
165 348
168 875
Indeks (2003 = 100)
100
99
94
96
Kapacitet i tons
190 694
185 863
186 721
189 832
Indeks (2003 = 100)
100
97
98
100
Kapacitetsudnyttelse
93 %
94 %
89 %
89 %
Indeks (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2. Lagre
(60)
Lagrene af den pågældende vare faldt mellem 2003 og 2004 fra 23 929 tons til 22 241 ton, steg lidt i 2005 og faldt til 21 272 tons i den fornyede undersøgelsesperiode. Faldet skyldtes hovedsageligt en nedgang i produktionen.
Tabel 7
Lagerbeholdninger
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Tons
23 929
22 241
23 209
21 272
Indeks (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3. Salgsmængde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i Fællesskabet og markedsandel
(61)
Den mængde, som EF-erhvervsgrenen solgte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i Fællesskabet, faldt med 5 % mellem 2003 og 2005, dvs. fra 142 755 tons til 135 956 tons, hvorefter den steg lidt mellem 2005 og den fornyede undersøgelsesperiode, men dog kun nåede op på 98 % af salgsmængden i 2003. Salget til forretningsmæssigt forbundne selskaber var ubetydeligt (mellem 200 og 300 tons hvert år i den betragtede periode). Derudover faldt EF-erhvervsgrenens markedsandel med 2 procentpoint mellem 2003 og den fornyede undersøgelsesperiode.
Tabel 8
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Salgsmængde (tons)
142 755
144 282
135 956
139 212
Indeks (2003 = 100)
100
101
95
98
Markedsandel af det samlede forbrug
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4. Salgspriser og omkostninger
(62)
Enhedssalgsprisen faldt med 2 % i den betragtede periode (fra 2 891 EUR/tons i 2003 til 2 819 EUR/tons i den fornyede undersøgelsesperiode), og de gennemsnitlige omkostninger pr. tons faldt fra 3 216 EUR/tons i 2003 til 3 137 EUR/tons i den fornyede undersøgelsesperiode. Dette fald i omkostningerne indtraf, på trods af at gennemsnitsomkostningerne til de fleste råmaterialer steg betragteligt på grund af de kraftigt stigende oliepriser. Disse tal viser, at for at undgå at tabe for store markedsandele kunne EF-erhvervsgrenen ikke fuldt ud dække sine produktionsomkostninger ved hjælp af salgspriserne.
Tabel 9
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Vejet gennemsnitlig pris
(EUR/ton)
2 891
2 865
2 929
2 819
Indeks
100
99
101
98
Vejede gennemsnitlige omkostninger
(EUR/ton)
3 216
3 112
3 152
3 137
Indeks (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5. Vækst
(63)
EF-erhvervsgrenen mistede markedsandele på baggrund af en lidt stigende efterspørgsel i den betragtede periode.
4.6. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
(64)
Beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen faldt med 13 % mellem 2003 og den fornyede undersøgelsesperiode. Selv om gennemsnitslønnen pr. ansat steg med 5 %, medførte rationaliseringer, at produktiviteten pr. ansat steg med 9 %. Arbejdskraftomkostningerne pr. produceret ton faldt således med 4 %.
Tabel 10
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Beskæftigelse
2 263
2 112
2 027
1 978
Indeks (2003 = 100)
100
93
90
87
Produktivitet (tons pr. ansat)
78
83
82
85
Indeks (2003 = 100)
100
106
104
109
Lønninger (000 EUR)
138 876
132 916
129 098
127 375
Indeks (2003 = 100)
100
96
93
92
Gennemsnitsløn pr. ansat
61 362
62 922
63 669
64 407
Indeks (2003 = 100)
100
103
104
105
Lønninger pr. produceret ton (EUR)
786
758
781
754
Indeks (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7. Rentabilitet og investeringsafkast
(65)
Rentabiliteten af salget er den fortjeneste, der opnås ved salg af den pågældende vare i Fællesskabet. Investeringsafkastet er blevet beregnet på grundlag af afkastet af de samlede aktiver.
(66)
Rentabiliteten og investeringsafkastet vedrørende salget af den pågældende vare til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i Fællesskabet har på trods af små forbedringer i 2004 og 2005 været negative i hele den betragtede periode. I den fornyede undersøgelsesperiode var rentabiliteten og investeringsafkastet særligt lave (rentabilitet: - 11 % og investeringsafkast: - 3,1 %) efter at være faldet igen efter 2005.
Tabel 11
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Rentabilitet
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Indeks (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Investeringsafkast
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Indeks (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8. Likviditet
(67)
Tendensen for likviditeten blev forværret, navnlig i den fornyede undersøgelsesperiode.
Tabel 12
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Likviditet (000 EUR)
35 305
34 690
21 980
15 128
Indeks (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9. Investeringer og evne til at rejse kapital
Tabel 13
2003
2004
2005
Den fornyede undersøgelsesperiode (1.7.2005-30.6.2006)
Investeringer (000 EUR)
21 745
18 131
16 772
17 724
Indeks (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
Mellem 2003 og den fornyede undersøgelsesperiode faldt investeringerne i produktionen af PET-folie med 18 %. I den fornyede undersøgelsesperiode steg værdien af investeringerne med 6 % set i forhold til 2005, men i sammenligning med 2003 forblev den på et lavere niveau. I forbindelse med undersøgelsen blev det konstateret, at investeringerne hovedsageligt havde til formål at forbedre varens kvalitet og at opretholde produktionskapaciteten.
(69)
De lave investeringer kan i stort omfang forklares med, at EF-erhvervsgrenens moderselskaber ikke syntes at være interesserede i at investere eller at garantere investeringer i ikke-rentable aktiviteter som f.eks. produktion af PET-folie i Europa.
4.10. Den faktiske dumpingmargens størrelse og overvindelse af virkningerne af tidligere dumping
(70)
I forbindelse med analysen af dumpingens omfang tages der hensyn til, at der allerede er indført foranstaltninger med henblik på at fjerne den skadevoldende dumping. Som anført ovenfor viser de foreliggende oplysninger, at en af de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, fortsat sælger til Fællesskabet til dumpingpriser. Selv om den konstaterede dumpingmargen er betydelig, har dens virkninger for EF-erhvervsgrenens situation i den fornyede undersøgelsesperiode ikke været betydelig, fordi markedsandelen for dumpingimport fra Indien og import, i forbindelse med hvilken der er konstateret omgåelse, kun udgjorde 1 % af det samlede forbrug i Fællesskabet. Jindal bidrog uden tvivl til at forværre situationen for EF-erhvervsgrenen. Det skal dog også tages i betragtning, at selv om importen fra Jindal ikke medtages i analysen, havde EF-erhvervsgrenen ikke været i stand til at overvinde virkningerne af tidligere dumping efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2001 på grund af omgåelse (som blev gjort til genstand for foranstaltninger, som først blev vedtaget i slutningen af 2004) og mangelfulde tilsagn, som først blev ophævet sidste år. Der mindes om, at før indførelsen af antiomgåelsestold og ophævelse af tilsagnene var størrelsen af importen fra indiske selskaber, som konstateredes at foretage dumping, mere en tre gange større end i den fornyede undersøgelsesperiode.
5. Konklusion om situationen på markedet i Fællesskabet
(71)
Forbruget af PET-folie på markedet i Fællesskabet steg med 1 %, mens EF-erhvervsgrenens salg faldt med 2 %.
(72)
EF-erhvervsgrenens økonomiske situation blev forværret, hvad angår de fleste skadesfaktorer: produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse (- 4 %), salgsmængde (- 2 %) og salgsværdi (- 5 %), markedsandel (- 2 procentpoint), likviditet og rentabilitet samt investeringsaktivitet og investeringsafkast.
(73)
EF-erhvervsgrenens omstruktureringsbestræbelser, hvad angår beskæftigelsen, omkostningsbesparelser og forøgelse af produktiviteten pr. ansat, kunne ikke udligne virkningerne af stigningen i råmaterialepriserne i den betragtede periode. Produktionsomkostningerne var højere end salgsprisen. Dette faldt sammen med de lave priser på dumpingimporten med oprindelse i Indien og andre lande, i forbindelse med hvilke der er konstateret omgåelse. Det skal dog bemærkes, at det pristryk, som EF-erhvervsgrenen var udsat for, delvist skyldtes importen fra Jindal, som konstateredes ikke at foretage dumping i den fornyede undersøgelsesperiode, og som stod for ca. 90 % af den samlede import af PET-folie fra Indien.
(74)
På baggrund af ovenstående er EF-erhvervsgrenen stadig i en udsat situation, og enhver forøgelse af dumpingimporten vil efter al sandsynlighed forværre denne situation.
D.4. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE
(75)
Som anført ovenfor befinder EF-erhvervsgrenen sig stadig i en udsat situation. Der vil blive en betydelig stigning i dumpingimporten, hvis antidumpingforanstaltningerne bortfalder. Som anført i betragtning 46 har de indiske eksportører, der er pålagt antidumpingtold, mulighed for at øge deres eksport betydeligt, og som anført i betragtning 48 er nogle af de største eksportmarkeder for PET-folie i verden beskyttet af en høj told, hvilket navnlig gælder markedet for PET-folie i USA.
(76)
Uden antidumpingtold ville dumpingimport fra Indien kunne øve et betydeligt pristryk på markedet i Fællesskabet. Derfor er der klart sandsynlighed for fornyet skade.
(77)
I betragtning af ovenstående ville det forårsage yderligere forværring af EF-erhvervsgrenens finansielle situation, hvis den udsættes for øget import fra Indien til dumpingpriser. Konklusionen er derfor, at bortfald af foranstaltningerne over for Indien efter al sandsynlighed vil betyde, at EF-erhvervsgrenen igen påføres skade.
D.5. FÆLLESSKABETS INTERESSE
(78)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Fællesskabets interesser som helhed at opretholde de eksisterende antidumpingforanstaltninger.
(79)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgt, om bestemmelsen af Fællesskabets interesse blev baseret på en vurdering af alle involverede parters interesser, dvs. interesserne blandt EF-erhvervsgrenen, importørerne og brugerne af den pågældende vare.
(80)
Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at stride imod Fællesskabets interesser i den oprindelige undersøgelse. Endvidere gjorde det forhold, at den aktuelle undersøgelse er en fornyet undersøgelse af allerede eksisterende antidumpingforanstaltninger, det muligt at vurdere eventuelle uønskede negative virkninger af de nuværende antidumpingforanstaltninger på de pågældende parter.
(81)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltninger i dette særlige tilfælde.
(82)
For at vurdere, hvilke virkninger det sandsynligvis ville få, hvis der henholdsvis indførtes eller ikke indførtes foranstaltninger, anmodede Kommissionen om oplysninger fra alle interesserede parter, som den vidste var berørt af sagen, eller som gav sig til kende. På dette grundlag sendte Kommissionen spørgeskemaer til EF-erhvervsgrenen, til ni ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og til 23 brugere. Derudover henvendte Kommissionen sig også til alle andre kendte EF-producenter, som ikke havde afgivet de oplysninger, som var nødvendige for samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, for at få basisoplysninger om deres produktion og salg.
1. Virkning på EF-erhvervsgrenen
(83)
Det skal erindres, at EF-erhvervsgrenen stadig er i en udsat situation som beskrevet i betragtning 58-74.
(84)
Opretholdelse af foranstaltninger forventes at mindske markedsforvridningen og prisfald. Foranstaltninger ville sætte EF-erhvervsgrenen i stand til at opretholde sit salg og udnytte stordriftsfordele.
(85)
Hvis antidumpingforanstaltningerne på den anden side bortfalder, er det sandsynligt, at den negative udvikling i EF-erhvervsgrenens finansielle situation vil fortsætte eller endog forværres. EF-erhvervsgrenen er især mærket af et indtægtstab på grund af trykkede priser og tabte markedsandele.
(86)
Det vil derfor være i EF-erhvervsgrenens interesse at antidumpingforanstaltningerne opretholdes.
2. Virkningen på importører og brugere
(87)
Kun en importør/bruger og fire brugere har samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen og besvaret spørgeskemaet fuldt ud. De står for 16,3 % af det samlede forbrug af PET-folie i Fællesskabet, og de har anført, at en forlængelse af antidumpingtolden ikke ville få større betydning for deres selskaber.
3. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(88)
Når alle de ovennævnte faktorer tages i betragtning, kan det konkluderes, at en indførelse af foranstaltninger ikke ville have væsentlige virkninger - hvis der overhovedet kan blive tale om nogen virkninger - for brugerne og importørerne af den pågældende vare.
(89)
På dette grundlag konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde af hensyn til Fællesskabets interesser til ikke at opretholde antidumpingforanstaltninger.
E. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(90)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til de offentliggjorte oplysninger.
(91)
På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtninger konkluderes det i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, at den delvise interimsundersøgelser, der er begrænset til Jindal, bør afsluttes, og at den antidumpingtold på 0 %, der blev indført i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, på importen af PET-folie, der fremstilles og eksporteres til Fællesskabet af Jindal, bør opretholdes.
(92)
Hvad angår udløbsundersøgelsen, bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af PET-folie fra Indien opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Den delvise interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i bl.a. Indien, der normalt tariferes under KN-kode ex39206219 og ex39206290, afsluttes for så vidt disse foranstaltninger angår den indiske eksporterende producent Jindal Poly Films Limited.
Artikel 2
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) henhørende under KN-kode ex39206219 (Taric-kode 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 og 3920621994) og ex39206290 (Taric-kode 3920629033 og 3920629094) og med oprindelse i Indien.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende selskaber:
Selskab
Endelig told
(%)
Taric-tillægskode
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
New Delhi - 110 003,
Indien
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301 (U.P.),
Indien
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400 057,
Indien
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
New Delhi 110 001,
Indien
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039,
Indien
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
Indien
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
New Delhi 110-002
Indien
3,5
A753
Alle andre selskaber
17,3
A999
3. Forelægger en part tilstrækkelige beviser for Kommissionen for
-
at selskabet ikke eksporterede de i stk. 1 omhandlede varer i perioden fra 1. april 1999 til 31. marts 2000 og i perioden fra 1. juli 2005 til 30. juni 2006,
-
at selskabet ikke er forretningsmæssigt forbundet med eksportører eller producenter, der er omfattet af de foranstaltninger, der er indført ved forordning (EF) nr. 366/2006, og
-
at selskabet faktisk har eksporteret de pågældende varer efter perioden fra 1. juli 2005 til 30. juni 2006, eller at det har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Fællesskabet,
kan Rådet ved simpelt flertal på forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg træffe afgørelse om at ændre stk. 2 ved at tilføje den pågældende part til listen over selskaber, der er omfattet af antidumpingforanstaltninger, i tabellen i stk. 2, og den endelige told fastsættes i så fald til en vejet gennemsnitstold på 3,5 %.
4. Den endelige restantidumpingtold på importen fra Indien som anført i stk. 2 udvides til importen af samme polyethylenterephthalatfolie afsendt fra Brasilien og fra Israel (uanset om varen er angivet med oprindelse i Brasilien eller Israel eller ej) (Taric-kode 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) undtagen for varer fremstillet af:
Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brasilien (Taric-tillægskode A569)
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israel (Taric-tillægskode A570)
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibbutz Hanita, 22885, Israel (Taric-tillægskode A691).
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet fastsættes.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 30. oktober 2007.
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1292/2007 НА СЪВЕТА
от 30 октомври 2007 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия, след провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на съществуващите мерки съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, и за прекратяване на частичното междинно преразглеждане на такъв внос съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 384/96
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основен регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2 и 3 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, представено след консултиране с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
Съветът, с Регламент (ЕО) № 1676/2001 (2), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1424/2006 на Съвета (3), наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия. Мерките предмет на настоящото преразглеждане представляват антидъмпингово мито ad valorem с размер между 0 % и 18 %, наложено върху вноса от определени поименно посочени износители, със ставка на остатъчното мито от 17,3 %, наложено върху вноса от всички останали дружества. Разследването, довело до Регламент (ЕО) № 1676/2001 и неговите последващи изменения, се нарича по-долу „първоначално разследване“.
(2)
Приложното поле на мерките, наложени върху внос от Индия в първоначалното разследване бе разширено с Регламент (ЕО) № 1975/2004 на Съвета (4) и за внос на ПЕТ фолио, изпращано от Бразилия и Израел, независимо дали е декларирано с произход от Бразилия или от Израел.
(3)
С Решение 2001/645/ЕО (5) Комисията прие гаранции, предложени от пет индийски производители във връзка с първоначалното разследване. Гаранциите бяха отменени с Решение 2006/173/ЕО (6).
(4)
Съветът, с Регламент (ЕО) № 367/2006, последно изменен с Регламент (ЕО) № 1288/2006 на Съвета (7), наложи окончателно изравнително мито върху вноса на ПЕТ фолио с произход от Индия. Мерките бяха под формата на мита ad valorem, с размер между 7 % и 19,1 %, наложени върху вноса от определени поименно посочени износители, със ставка на остатъчното мито 19,1 %, наложено върху вноса от всички останали дружества. Разследването, довело до Регламент (ЕО) № 367/2006 и неговите последващи изменения, се нарича по-долу „предходното разследване срещу субсидии“.
2. Искане за преразглеждане
(5)
На 23 май 2006 г. и на 3 юли 2006 г. съответно бяха внесени искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент и искане за частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, ограничено до проверка за дъмпинг от Jindal Poly Films Limited („Jindal“), от страна на следните производители от Общността: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH и Nuroll SpA („заявители“). Заявителите представляват значителен дял от продукцията на ПЕТ фолио в Общността.
(6)
Заявителите твърдяха и представиха достатъчно prima facie доказателства, че: а) има вероятност от продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата за производството на Общността, и б) обстоятелствата във връзка с дъмпинга, въз основа на които бяха приети мерки спрямо Jindal, са се променили и тези промени имат дълготраен характер.
3. Разследване
(7)
Като установи, след консултации с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, обосноваващи започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент и на частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, Комисията оповести на 22 август 2006 г. (8) и на 25 август 2006 г. (9) съответно, чрез известия за започване на процедура, публикувани в Официален вестник на Европейския съюз, започването на тези преразглеждания.
(8)
Обхватът на частичното междинно преразглеждане беше ограничен до проверка за дъмпинг по отношение на Jindal. И за двете преразглеждания периодът на разследване на преразглеждането („ПРП“) беше определен от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценяването на вероятността от продължаване или повторно причиняване на вреда, обхвана периода от 2003 г. до края на ПРП („разглеждан период“).
4. Заинтересовани страни
(9)
Комисията официално уведоми производителите износители, представителите на страната износител, производителите от Общността, вносителите и ползвателите, за които е известно, че са заинтересовани, за образуването на преразглеждане с оглед изтичане срока на мерките. И за двете преразглеждания на заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, определен в известията за започване на процедура.
(10)
На всички заинтересовани страни, които пожелаха това и показаха, че има конкретни причини да бъдат изслушани, беше разрешено изслушване.
(11)
Във връзка с преразглеждането с оглед изтичане срока на мерките, предвид очевидно големия брой производители износители на ПЕТ фолио в Индия, изброени в искането, в известието за започване на процедура се предвижда използването на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може да се вземе решение за необходимостта от изготвянето на представителна извадка и при нужда - за подбор на участниците, всички производители износители бяха поканени да се представят и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информацията за тяхната дейност, свързана с ПЕТ фолио по време на ПРП. Шест производители износители в Индия изразиха своето желание да съдействат. От тези шест производители износители три дружества (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited и Jindal) бяха избрани за представителната извадка и получиха въпросници. Беше счетено, че тези дружества представляват най-големия представителен обем на износа на ПЕТ фолио за Общността, който може да се разследва достатъчно добре в рамките на наличното време съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент.
(12)
Освен това Комисията изпрати въпросници до всички други страни, за които е известно, че са заинтересовани или са се представили в рамките на крайните срокове, определени в известието за започване на процедура. Пълни отговори се получиха от четирима производители от Общността, тримата включени в представителната извадка производители износители, един вносител/ползвател и четирима ползватели.
(13)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за установяването на дъмпинг и вреда, както и за установяване дали има вероятност от продължаване или повтарянето на дъмпинга и вредата и дали запазването на мерките би било в интерес на Общността. Проверки на място се извършиха в следните заинтересовани страни:
а)
Производители от Общността
-
Dupont Teijin Films (Люксембург)
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Германия)
-
Nuroll SpA (Италия)
-
Toray Plastics Europe (Франция)
б)
Производители износители в Индия
-
Ester Industries Limited, New Delhi,
-
Garware Polyester Limited, Aurangabad,
-
Jindal Poly Films Limited, New Delhi;
в)
Свързан вносител/ползвател в Общността
-
Rexor SAS (Франция)
г)
Вносител/ползвател
-
Coverne SpA (Италия)
д)
Ползватели
-
Safta SpA (Италия)
-
Metalvuoto SpA (Италия)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(14)
Разглежданият продукт е същият както и в първоначалното разследване, т.е. фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия, обикновено деклариран под кодове по КН ex39206219 и ex39206290.
2. Подобен продукт
(15)
Както и в първоначалното разследване, беше установено, че ПЕТ фолиото, произвеждано и продавано на вътрешния пазар в Индия, ПЕТ фолиото, изнасяно за Общността от Индия и ПЕТ фолиото, произвеждано и продавано от производителите от Общността, имат същите основни физически и химически характеристики и употреба. Следователно те са подобни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ЧАСТИЧНО МЕЖДИННО ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ: ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За определянето на нормална стойност първо беше проверено дали общият обем на вътрешните продажби на Jindal е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали той представлява 5 % или повече от общия обем на продажбите на разглеждания продукт, изнасян в Общността.
(17)
След това беше проверено дали общият обем на вътрешните продажби на всеки вид продукт представлява 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнесен в Общността.
(18)
За видовете на продукта, чиито вътрешни продажби представляваха 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността, беше проверено дали е имало достатъчни продажби, осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За всеки от видовете на продукта, при който обемът на вътрешните продажби, осъществени на цени над производствените разходи, представляваше повече от 80 % от продажбите, нормалната стойност беше определена на базата на реално платената среднопретеглена цена за всички вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които обемът на печелившите сделки беше равен или по-нисък от 80 %, но не по-нисък от 10 % от продажбите, нормалната стойност се основаваше на реално платената среднопретеглена цена само за печелившите вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които по-малко от 10 % от обема са продавани на вътрешния пазар на цена, която не е била под себестойността на единица продукт, беше прието, че разглежданият вид продукт не е продаван при обичайни търговски условия и следователно нормалната стойност трябва да бъде формирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(19)
За видовете на продукта, чиито вътрешни цени на производителя износител не са могли да бъдат използвани за определяне на нормална стойност поради недостатъчна представителност или липса на продажби при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше формирана на базата на производствените разходи, направени от разглеждания производител износител, при отчитане на обосновани по размер разходите за продажби, общите и административните разходи („ПОА разходи“) и реализиране на печалба, в съответствие с член 2, параграф 3 и параграф 6 от основния регламент.
(20)
ПОА разходи се основаваха на разходите, направени от производителя износител във връзка с неговите вътрешни продажби на разглеждания продукт, които бяха счетени за представителни. Пределният марж на печалбата беше изчислен на базата на среднопретегления марж на печалбата на компанията за видовете на продукта, които са се продавали на местния пазар в достатъчни количества при обичайни търговски условия.
2. Експортна цена
(21)
Най-голяма част от експортните продажби на разглеждания продукт за Общността през ПРП са били за независими клиенти. Затова експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент на базата на реално платената или подлежаща на плащане експортна цена.
(22)
Някои от експортните продажби са били за свързано дружество в Общността. Свързаното дружество не е препродавало стоките пряко, но значително ги е преработвало до такава степен, че формиране на експортна цена на изнасяния продукт на базата на цената за препродажба на преработения продукт съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент беше счетено за неприложимо. Цените, определяни от Jindal за това свързано дружество, бяха сравнени с цените на Jindal за нейните несвързани клиенти в Общността за същите видове на продукта през ПРП. Тъй като се установи, че има съответствие между тези два вида цени за всеки от видовете на продукта, се стигна до заключението, че цените, определяни от Jindal за неговото свързано лице в Общността, са надеждни и могат да се използват за изчисляване на експортната цена.
3. Сравнение
(23)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завод. За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени, под формата на корекции, разликите, отразяващи се върху сравнимостта на цената, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Съответно бяха направени корекции за разлики в отстъпки, намаления, в разходи за транспорт, застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, опаковане, кредити и комисиони, в случаите, когато това бе приложимо и подкрепено с проверени доказателства.
(24)
Jindal поиска корекция в нормалната стойност за вносното мито, което не се събира по Схемата на предварителните лицензи (СПЛ) за внос на суровини, използвани в производството на стоки за износ. СПЛ разрешава безмитния внос на суровини, при условие че държавата изнася съответстващо количество и стойност готова продукция, определени в съответствие с официално установени стандартни норми за съотношение вложена суровина продукт. Внос по СПЛ може да се използва за производство на стоки за износ или за допълване на местни суровини, използвани за производството на такива стоки. Дружеството твърдеше, че износът на разглеждания продукт за ЕО е използван за изпълнение на изискванията по СПЛ по отношение на внасяните суровини. Във връзка с това искане не се стигна до заключение дали корекцията е оправдана или не, като се отчете, че тъй като за дружеството така или иначе не е установено да осъществява дъмпинг по време на ПРП, това не би се отразило на окончателния резултат от разследването за преразглеждане.
4. Дъмпингов марж
(25)
Дъмпинговият марж беше установен на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент.
(26)
Сравнението показа отрицателен дъмпингов марж.
5. Дълготраен характер на променените обстоятелства
(27)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент също така беше проучено дали установените в течение на настоящото разследване заключения биха могли основателно да се разглеждат като дълготрайни.
(28)
В тази връзка се припомня, че беше установено, че Jindal не осъществява дъмпинг, в две последователи разследвания, приключили с Регламент (ЕО) № 1676/2001 на Съвета и Регламент (ЕО) № 390/2005 (10) на Съвета. Тези заключения за отсъствие на дъмпинг се потвърдиха с настоящото разследване и няма елементи, сочещи, че отсъствието на дъмпинг няма да има дълготраен характер.
(29)
Затова се смята, че настоящите мерки по отношение на Jindal постигат желаните резултати и трябва да останат непроменени.
Г. ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ С ОГЛЕД ИЗТИЧАНЕ НА СРОКА НА МЕРКИТЕ
Г.1. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГ
1. Предварителни бележки
(30)
Според Евростат обемът на разглеждания продукт, внасян в Общността от Индия, възлиза на 23 472 тона през ПРП. От това количество 97 % през ПРП се падат на тримата включени в представителната извадка производители износители, като само на Jindal се падат около 90 % от общия обем на износа от Индия за ЕО през ПРП.
(31)
По време на периода на разследване (ПР) на първоначалното разследване (1 април 1999 г. до 31 март 2000 г.) обемът на вноса от Индия е бил 50 590 тона. По време на ПР на предходното разследване срещу субсидии (1 октомври 2003 г. до 30 септември 2004 г.) обемът на вноса от Индия е бил 12 679 тона.
2. Дъмпинг на внос по време на ПРП
2.1. Предварителна бележка
(32)
Както беше посочено в съображение 11 по-горе, за представителната извадка бяха подбрани трима производители износители. За Jindal се отнасят заключенията, представени в съображения 16-26.
2.2. Нормална стойност
(33)
За определянето на нормална стойност за Garware и Ester първо беше проверено дали обемът на отчетените вътрешни продажби на всеки производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали представлява 5 % или повече от отчетения обем на продажбите на разглеждания продукт, изнасян в Общността.
(34)
След това беше установено дали общият обем на вътрешните продажби на всеки вид продукт представлява 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността.
(35)
За видовете на продукта, чиито вътрешни продажби представляваха 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността, беше проверено дали е имало достатъчни продажби, осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За всеки от видовете на продукта, при който обемът на вътрешните продажби, осъществени на цени над производствените разходи, представляваше повече от 80 % от продажбите, нормалната стойност беше определена на базата на реално платена среднопретеглена цена за всички вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които обемът на печелившите сделки беше равен или по-нисък от 80 %, но не по-нисък от 10 % от продажбите, нормалната стойност се основаваше на реално платената среднопретеглена цена само за печелившите вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които по-малко от 10 % от обема са продавани на вътрешния пазар на цена, която не е била под себестойността на единица продукт, беше прието, че разглежданият вид продукт не е продаван при обичайни търговски условия и следователно нормалната стойност трябва да бъде формирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
За видовете на продукта, при които вътрешните цени на производителя износител не са могли да бъдат използвани за определяне на нормална стойност поради недостатъчна представителност или липса на продажби при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше формирана на базата на производствените разходи, направени от разглеждания производител износител, при отчитане на обоснован размер продажбени, общи и административни разходи („ПОА разходи“) и печалба, в съответствие с член 2, параграф 3 и параграф 6 от основния регламент.
(37)
ПОА разходите се основаваха на разходите, направени от производителя износител във връзка с неговите вътрешни продажби на разглеждания продукт, които бяха счетени за представителни. Маржът на печалбата беше изчислен на базата на среднопретегления марж на печалба на компанията за видовете на продукта, които са се продавали на местния пазар в достатъчни количества при обичайни търговски условия.
2.3. Експортна цена
(38)
По отношение на определянето на износни цени следва да се припомни, че настоящото разследване цели да установи дали, ако защитните мерки се отменят, дъмпингът ще продължи или ще възникне отново. В тази връзка определянето на експортните цени, използвани в изчисляването за дъмпинг, не може да се ограничи до проучване на миналите действия на износителите, а е необходимо да се проучи и вероятното бъдещо развитие на експортните цени. С други думи, необходимо е да се определи дали миналите експортни цени са надежден показател за вероятните бъдещи експортни цени.
(39)
Предвид наличието на ценови гаранции по време на част от ПРП, беше проверено конкретно дали съществуването на тези гаранции е повлияло на предишните експортни цени, така че те да станат ненадеждни за определяне на бъдещо поведение във връзка с износа. Освен това се отбелязва, че ценовите гаранции на Garware и Ester са оттеглени на 9 март 2006 г., а ПРП обхваща периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. Както за Garware, така и за Ester беше установено, че експортните сделки, осъществени по време на ПРП, когато ценовата гаранция е била в сила, са извършени на цени, достатъчно близки до минималната импортна цена (МИЦ), за да има съмнение дали тези цени могат да се разглеждат като дълготрайни и определени независимо от МИЦ. Подобен аргумент вече е описан в съображение 28 от Регламент (ЕО) № 366/2006 на Съвета (11).
(40)
По отношение на Garware, сделките, осъществени по време на ПРП след оттеглянето на гаранциите, представляват около 20 % от общия обем на износа и са осъществявани трайно след оттеглянето на гаранцията. С оглед на обемите на износа след изтичането на гаранцията на 8 март 2006 г., се приема, че цените за тези сделки създават добра представа за това каква би била ценовата политика на Garware при отсъствието на гаранциите. Съответно цените, формирани за тези сделки, бяха използвани при изчисляването на експортната цена за всички количества, изнасяни от Garware през целия ПРП.
(41)
По отношение на Ester сделките, осъществени в периода след оттеглянето на гаранциите, представляват само 5 % от общия обем и са били ограничени в много кратък период веднага след оттеглянето на гаранцията. Затова цените на тези сделки не могат да се разглеждат като представителни за експортните цени, които дружеството би поддържало при отсъствието на гаранцията. Както вече беше отбелязано в съображение 39 по-горе, експортните цени за Общността, поддържани от Ester преди оттеглянето на гаранцията, са били много близки до МИЦ. Нещо повече, беше установено също така, че експортните цени на Ester за други трети страни, разглеждани както на база среднопретеглена цена, така и по отделни видове, са значително под цените за Общността, поради което става вероятно при отсъствие на гаранции тези цени за Общността да бъдат изравнени с цените, предлагани за същите видове за други трети страни. Затова се стигна до заключението, че експортните цени на Ester за Общността, когато гаранцията е била в сила, не могат да се използват за определяне на надеждни експортни цени по смисъла на член 2, параграф 8 от основния регламент, в контекста на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките. Като се има предвид, че Ester продава разглеждания продукт в значителни количества по време на ПРП на световния пазар, беше решено експортната цена да се определи въз основа на реално платени или подлежащи на плащане цени за всички трети страни за видовете, продавани в Общността по време на частта от ПРП, когато гаранцията е била в сила. За времето от ПРП след оттеглянето на гаранцията експортната цена беше определена въз основа на цените за Общността, реално платени или подлежащи на плащане.
2.4. Сравнение
(42)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завод. За да се осигури обективно сравнение, беше допуснато съответно намаление под формата на корекции за отчитане на разликите, засягащи сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Съответно бяха направени и корекции за разлики в разходите за транспорт, застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, комисиони, опаковане и кредити, според случая, и бяха подкрепени с проверени доказателства.
(43)
Производителите износители предявиха искане за корекция в експортната цена по отношение на ограничен брой видове износ съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент, въз основа на размера на ползите, получени при износа по Схемата за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжа“ („DEPB“) след износа. Получените по тази схема кредити за износ на разглеждания продукт биха могли да се използват за компенсиране на митата, дължими за внос на всякакви стоки или да се продават свободно на други дружества. Освен това няма ограничение, съгласно което внасяните стоки следва да се използват само за производството на изнасяния продукт. Производителите не доказаха, че ползите по схемата DEPB след износа са се отразили на сравнимостта на цената и, по-специално, че клиентите редовно са плащали различни цени на вътрешния пазар поради ползите по схемата DEPB. Затова искането беше отхвърлено.
2.5. Дъмпингов марж
(44)
Дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент. Когато експортните цени се основаваха на цени за трети страни, бяха изчислени подходящи CIF стойности чрез увеличаване на цената франко завод за трети страни със среднопретеглената разлика, по видове продукти, между нивата за Общността за цена франко завод и цена CIF.
(45)
Сравнението показа дъмпингов марж в обхват от 15 до 25 %. Припомня се, че при Jindal беше установен отрицателен дъмпингов марж (вж. съображение 26 по-горе).
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.1. Неизползван капацитет
(46)
През ПРП свободният капацитет на всички известни индийски износители беше оценен на 32 000 тона. Въпреки това следва да се отбележи, че от това общо количество 25 000 тона са на индийски износители с 0 % антидъмпингово мито. Вероятно е евентуалното отменяне на антидъмпинговите мерки да има слабо въздействие върху експортната политика на тези дружества. Следователно само около 7 000 тона са на индийски производители с антидъмпингово мито различно от 0 %. Този свободен капацитет, който по време на ПРП представляваше приблизително 30 % от общия обем на вноса на разглеждания продукт от Индия в Общността и 3 % от потреблението в Общността, би могъл да бъде насочен към Общността, ако мерките бъдат отменени.
3.2. Стимули за пренасочване на обеми на продажбите към Общността
(47)
На базата на сравнение на различни видове бе установено, че експортните цени за трети страни на включени в представителната извадка индийски износители с дъмпингов марж различен от 0 % през ПРП, са с 20 до 30 % по-ниски от експортните цени за Общността на същите производители износители. Продажбите на тези двама износители за трети страни са били в значителни количества, възлизащи на 80-90 % от общия размер на техните експортни продажби. Затова беше счетено, че равнището на експортните цени за други трети страни може да се разглежда като показател за вероятното ценово равнище при експортни продажби за Общността, ако мерките бъдат отменени.
(48)
Някои от най-големите пазари на ПЕТ фолио по света са защитени с високи тарифи. По-конкретно, вносът на ПЕТ фолио от Индия за САЩ подлежи на антидъмпингови мита, вариращи между 2,32 % и 24,11 % и изравнителни мита, вариращи между 9 % и 25,27 % в зависимост от съответния индийски износител.
3.3. Заключение
(49)
Следователно се стига до заключението, че, предвид относителните ценови равнища, свободния капацитет и отбелязаните по-горе стимули, съществува вероятност: i) от продължаване на дъмпинга, ii) от увеличаване на количествата, изнасяни за Общността, ако действащите антидъмпингови мерки се отменят.
Г.2. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА ОБЩНОСТТА
(50)
Четирима производители от Общността (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA и Toray Plastics Europe) напълно съдействаха на разследването. През ПРП те съставляваха около 95 % от продукцията на Общността. Така те представляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(51)
Отбелязва се, че положението по отношение на продукцията на Общността на ПЕТ фолио се е променило от времето на първоначалното разследване. В действителност Kodak Industrie (Франция) вече не произвежда ПЕТ фолио в Общността, а компанията 3M е прехвърлила своята дейност на I.T.P. SpA, (Италия), която преобразува своите инсталации за нови и различни производства. Необходимо е също така да се отбележи, че след като от 1 май 2004 г. Чешката република е член на Европейския съюз, дружеството Fatra a.s. (установено в Чешката република) съставлява част от продукцията на Общността.
Г.3. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА ОБЩНОСТТА
1. Потребление на пазара на Общността
(52)
Общото потребление на Общността беше установено въз основа на статистическите данни на Евростат за вноса, продажбите за Общността от производството на Общността и продажбите на други производители от Общността.
Таблица 1
Потребление в Общността
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
253 890
250 231
251 612
257 177
Индекс (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
В сравнение с 2003 г. потреблението през ПРП е нараснало с 1 % (повече от 3 000 тона).
2. Внос от Индия, Бразилия и Израел: обем, пазарен дял и цени на вноса
(54)
Обемът на вноса в Общността от Индия е нараснал с 86 % между 2003 г. и ПРП, а пазарният дял се е увеличил от 5 % на 9 %, докато цените са намалели с 12 %. Информацията се основава на статическите данни на Евростат.
Таблица 2
Внос от Индия
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
12 597
15 972
23 912
23 472
Индекс (2003 = 100)
100
127
190
186
Пазарен дял
5 %
6 %
10 %
9 %
Цени EUR/тон
2 005
1 890
1 866
1 755
Индекс (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
Вносът от Бразилия и Израел, за който се установи, че заобикаля мерките, както беше посочено в съображение 2 по-горе, е намалял рязко след въвеждането на антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса от Индия и върху този внос. Цените на ПЕТ фолио с произход от тези страни са се увеличили с 219 %, след като бяха наложени действия срещу заобикалянето на мерките.
Таблица 3
Внос от Бразилия и Израел
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
6 855
5 527
271
419
Индекс (2003 = 100)
100
91
5
6
Пазарен дял
2 %
2 %
0 %
0 %
Цени EUR/тон (данни от Евростат)
1 581
1 741
4 170
3 461
Индекс (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Все пак трябва да се има предвид фактът, че при настоящото разследване беше установено, че Jindal не осъществява дъмпинг и че за други дружества (особено Flex Industries Limited и Polyplex Corporation Limited) в предишни разследвания не е установено да осъществяват дъмпинг. Съответно при настоящото разследване ще се разглежда само вносът от Индия и вносът, при който е било установено заобикаляне на мерките. Дъмпинговият внос от Индия и вносът, който подлежи на мита срещу заобикаляне на мерките, е намалял със 70 % между 2003 г. и ПРП - вж. таблица 4 по-долу. Рязкото намаляване на този внос до голяма степен се дължи на предприемането на действия срещу заобикалянето на мерките върху вноса от Бразилия и Израел.
Таблица 4
Внос от Индия + Бразилия + Израел
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
10 383
8 881
3 618
2 766
Индекс (2003 = 100)
100
86
35
27
Пазарен дял
4 %
4 %
1 %
1 %
Цени EUR/тон
1 855
1 852
1 891
1 785
Източник Евростат и данни на компаниите
3. Внос от други трети страни
(57)
Вносът от други трети страни е нараснал с 24 % по време на разглеждания период (от 62 000 тона през 2003 г. на около 77 000 през ПРП), а пазарният дял в Общността, съответстващ на този внос, е нараснал с 5 процентни пункта (от 25 % на 30 %). Основно внос е правен от Южна Корея, САЩ, Тайланд и ОАЕ. Средната цена на тон е намаляла с 11 % между 2003 г. и ПРП. Цифрите се основават на данни на Евростат.
Таблица 5
Държава
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Южна Корея
Обем на вноса
(тонове)
25 895
23 983
22 225
23 878
Индекс (2003 = 100)
100
93
86
92
Пазарен дял
10 %
10 %
9 %
9 %
Цени EUR/тон
2 137
2 146
2 239
2 098
САЩ
Обем на вноса
14 611
18 636
20 544
13 432
Индекс (2003 = 100)
100
128
141
92
Пазарен дял
6 %
7 %
8 %
5 %
Цени EUR/тон
7 575
6 067
4 974
6 690
Тайланд
Обем на вноса
2 858
6 511
8 647
8 647
Индекс (2003 = 100)
100
228
303
303
Пазарен дял
1 %
3 %
3 %
3 %
Цени EUR/тон
1 742
1 764
1 811
1 758
ОАЕ
Обем на вноса
(тона)
1
26
2 478
5 898
Индекс (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Пазарен дял
0 %
1 %
2 %
Цени EUR/тон
2 872
1 854
1 790
Общо Южна Корея, САЩ, Тайланд и ОАЕ
Обем на вноса
(тонове)
43 366
49 157
53 894
51 855
Индекс (2003 = 100)
100
80
100
110
Пазарен дял
17 %
20 %
21 %
20 %
Общо държави, различни от Индия, Бразилия и Израел.
Обем на вноса
(тонове)
62 300
65 683
74 191
77 054
Индекс (2003 = 100)
100
105
119
124
Пазарен дял
25 %
26 %
30 %
30 %
Цена
Среднопретеглена цена EUR/тон
3 848
3 756
3 431
3 428
Индекс
100
98
90
89
4. Икономическо състояние на производството на Общността
(58)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на производството на Общността.
4.1. Продукция, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(59)
През разглеждания период капацитетът е останал стабилен (около 190 000 тона), а продукцията и оползотворяването на капацитета са намалели с 4 %.
Таблица 6
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Продукция в тонове
176 682
175 465
165 348
168 875
Индекс (2003 = 100)
100
99
94
96
Капацитет в тонове
190 694
185 863
186 721
189 832
Индекс (2003 = 100)
100
97
98
100
Оползотворен капацитет
93 %
94 %
89 %
89 %
Индекс (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2. Запаси
(60)
Запасите от разглеждания продукт са намалели между 2003 и 2004 г. от 23 929 тона на 22 241 тона, слабо са се повишили през 2005 г. и са намалели до 21 272 тона през ПРП. Намаляването се дължи главно на спад в производството.
Таблица 7
Запаси
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Тонове
23 929
22 241
23 209
21 272
Индекс (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3. Обем на продажбите за несвързани клиенти в Общността и пазарен дял
(61)
Обемите, продадени от производството на Общността на несвързани клиенти на пазара на Общността, са намалели с 5 % между 2003 г. и 2005 г. от 142 755 тона на 135 956 тона, увеличили са се слабо между 2005 г. и ПРП, но са достигнали само 98 % от нивото на продажбите от 2003 г. Продажбите на свързани дружества са били незначителни (движили са се между 200 и 300 тона за всяка година от разглеждания период). Освен това пазарният дял на производството на Общността е намалял с 2 процентни пункта между 2003 г. и ПРП.
Таблица 8
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем на продажбите Тонове
142 755
144 282
135 956
139 212
Индекс (2003 = 100)
100
101
95
98
Пазарен дял в общото потребление
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4. Продажни цени и разходи
(62)
Единичните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период (от 2 891 EUR/тон през 2003 г. на 2 819 EUR/тон през ПРП), намалял е и средният разход на тон - от 3 216 EUR/тон през 2003 г. на 3 137 EUR/тон през ПРП. Това намаляване на разходите е осъществено въпреки значителното повишаване на средната цена на повечето суровини (поради покачването на цените на нефта). Тези цифри показват, че за да избегне загуба на голям пазарен дял, производството на Общността не е могло да покрие изцяло производствените си разходи със своите продажни цени.
Таблица 9
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Среднопретеглена цена
(EUR/тон)
2 891
2 865
2 929
2 819
Индекс
100
99
101
98
Среднопретеглен разход
(EUR/тон)
3 216
3 112
3 152
3 137
Индекс (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5. Растеж
(63)
Производството на Общността е загубило пазарен дял на пазар, отбелязващ слаб растеж през разглеждания период.
4.6. Заетост, производителност и работни заплати
(64)
Равнището на заетостта в производството на Общността е спаднало с 13 % между 2003 г. и ПРП. Въпреки че средната работна заплата на служител е нараснала с 5 %, са осъществени мерки за рационализация и производителността на служител е нараснала с 9 %. Така разходите за труд на тон продукция са намалели с 4 %.
Таблица 10
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Заетост
2 263
2 112
2 027
1 978
Индекс (2003 = 100)
100
93
90
87
Производителност тон/служител
78
83
82
85
Индекс (2003 = 100)
100
106
104
109
Заплати в 000 EUR
138 876
132 916
129 098
127 375
Индекс (2003 = 100)
100
96
93
92
Средна заплата на служител
61 362
62 922
63 669
64 407
Индекс (2003 = 100)
100
103
104
105
Заплати на произведен тон
786
758
781
754
Индекс (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7. Доходност и възвръщаемост на инвестициите
(65)
Доходността от продажбите представлява печалбата, реализирана от продажби на разглеждания продукт в Общността. Възвръщаемостта от инвестиции е изчислена на основата на възвръщаемостта от общи активи.
(66)
Доходността и възвръщаемостта на инвестициите за продажби на разглеждания продукт за несвързани клиенти в Общността, въпреки слабото подобрение през 2004 г. и 2005 г., са останали отрицателни през целия разглеждан период. През ПРП както доходността, така и възвръщаемостта на инвестициите са особено ниски (доходност - 11 % и възвръщаемост на инвестициите - 3,1 %), като отново спадат след 2005 г.
Таблица 11
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Доходност
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Индекс (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Възвръщаемост на инвестициите
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Индекс (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8. Паричен поток
(67)
Тенденцията при паричния поток се е влошила, особено през ПРП.
Таблица 12
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Паричен поток в 000 EUR
35 305
34 690
21 980
15 128
Индекс (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9. Инвестиции и способност за набиране на капитал
Таблица 13
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Инвестиции в 000 EUR
21 745
18 131
16 772
17 724
Индекс (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
Между 2003 г. и ПРП инвестициите за производство на ПЕТ фолио са намалели с 18 %. През ПРП стойността на инвестициите е нараснала с 6 % в сравнение с положението от 2005 г., но в сравнение с 2003 г. те са останали на по-ниско ниво. По време на разследването се установи, че инвестиции са правени предимно за подобряване на качеството на продукта и за поддържане на производствения капацитет.
(69)
Ниското ниво на инвестициите до голяма степен се обяснява с факта, че дружествата майки от производството на Общността изглежда не са били заинтересовани да инвестират или предоставят гаранции за инвестиции в непечеливши дейности като производството на ПЕТ фолио в Европа.
4.10. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от последиците от предходен дъмпинг
(70)
Анализът по отношение на размера на дъмпинга отчита факта, че са налице действащи мерки за премахване на причиняващия вреди дъмпинг. Както беше посочено по-горе, наличната информация показва, че един от производителите износители, включени в представителната извадка, продължава да продава на Общността на дъмпингови цени. Въпреки че установеният дъмпингов марж е значителен, неговото въздействие върху състоянието на производството на Общността през ПРП не е било съществено, като се има предвид, че пазарният дял на дъмпинговия внос от Индия и вноса, за който е установено, че заобикаля мерките, представляват 1 % от общото потребление на Общността. Jindal определено е допринесъл за влошаване на състоянието на производството на Общността. Въпреки това трябва да се има предвид и това, че дори ако вносът от Jindal се изключи от анализа, производството на Общността не би било в състояние да се възстанови от предходен дъмпинг след налагането на антидъмпингови мерки през 2001 г. поради заобикаляне на мерките (срещу което бяха приети мерки едва в края на 2004 г.) и неподходящите гаранции, които бяха отменени едва миналата година. Не бива да се забравя, че преди налагането на мита срещу избягване на мерките и отменянето на гаранциите, нивото на вноса от индийски дружества, при които е установен дъмпинг, е било три пъти по-високо, отколкото през ПРП.
5. Заключение относно състоянието на пазара на Общността
(71)
Обемът на потреблението на ПЕТ фолио на пазара на Общността е нараснал с 1 %, докато обемът на продажбите на производството на Общността е спаднал с 2 %.
(72)
Икономическото състояние на производството на Общността се е влошило по отношение на повечето фактори за определяне на вредата: продукция, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета (- 4 %), обем на продажбите (- 2 %) и стойност (- 5 %), пазарен дял (- 2 процентни пункта), паричен поток и доходност, инвестиционна активност и възвръщаемост на инвестициите.
(73)
Усилията за преструктуриране, осъществени от производството на Общността по отношение на заетостта, намаляването на разходите и увеличаването на производителността на служителите, не са могли да неутрализират въздействието от повишаването на цените на суровините през разглеждания период. Производствените разходи са били по-високи от продажната цена. Това съвпада с ниското ценово равнище на дъмпинговия внос от Индия и други държави, за които е установено, че заобикалят мерките. Все пак се отбелязва, че ценовият натиск върху производството на Общността отчасти е бил причинен от вноса на Jindal, за който беше установено, че не е дъмпингов през ПРП и е съставлявал около 90 % от общия внос на ПЕТ фолио от Индия.
(74)
Като се има предвид посоченото, положението на производството на Общността все още е нестабилно и всяко увеличаване на дъмпинговия внос по всяка вероятност ще влоши това състояние.
Г.4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ПРИЧИНЯВАНЕ НА ВРЕДА
(75)
Както беше отбелязано по-горе, състоянието на производството на Общността все още е нестабилно. Ще има значително увеличаване на дъмпинговия внос, ако антидъмпинговите мерки се премахнат. Както беше посочено по-горе в съображение 46, индийските износители, които подлежат на антидъмпингово мито, имат потенциала да увеличат обема на своя износ в значителна степен и както беше посочено в съображение 48, някои от най-големите експортни пазари на ПЕТ фолио в света са защитени с високи тарифи, особено пазарът на ПЕТ фолио в САЩ.
(76)
При отсъствието на антидъмпингови мита индийският дъмпингов внос би могъл да упражнява сериозен ценови натиск върху пазара на Общността. Следователно налице са ясни признаци, че има вероятност от повторно причиняване на вреда.
(77)
Като се има предвид посоченото, ако производството на Общността бъде изложено на увеличени обеми на внос от Индия на дъмпингови цени, това би причинило допълнително влошаване на неговото финансово състояние. Следователно на тази основа се стига до заключението, че отменянето на мерките спрямо Индия по всяка вероятност би довело до повторно причиняване на вреда за производството на Общността.
Г.5. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(78)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше преценено дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки би било срещу интереса на Общността като цяло.
(79)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали определянето на интереса на Общността се основава на оценката на всички различни интереси, които са засегнати, т.е. тези на производството на Общността, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
(80)
Следва да бъде припомнено, че при първоначалното разследване беше счетено, че приемането на мерки не противоречи на интересите на Общността. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане и следователно анализ на ситуация, в която вече са налице антидъмпингови мерки, позволява оценяването на всякакво нередно отрицателно въздействие върху заинтересованите страни от настоящите антидъмпингови мерки.
(81)
На тази основа беше проучено дали въпреки заключенията за вероятност от повторението на причиняващия вреди дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Общността да продължи прилагането на мерките в този конкретен случай.
(82)
За да се оцени вероятното въздействие от налагане или липса на налагане на мерки, беше поискана информация от всички заинтересовани страни, за които или беше известно, че са заинтересовани, или се бяха представили. На тази основа Комисията разпрати въпросници до производството на Общността, 9 несвързани вносители и 23 ползватели. Освен това Комисията се свърза и с всички други известни производители от Общността, които не бяха предоставили исканата информация в полза на разследването, за да получи основна информация за тяхната продукция и продажби.
1. Въздействие върху производството на Общността
(83)
Припомня се, че производството на Общността все още е в уязвимо състояние, както беше посочено в съображения 58-74.
(84)
Продължаването на мерките се очаква да облекчи изкривяването на пазара и потискането на цените. Мерките биха дали възможност на производството на Общността най-малкото да запази своите продажби и да печели от икономиите от мащаба.
(85)
В противен случай, ако се прекратят антидъмпинговите мерки, е вероятно отрицателната тенденция във финансовото състояние на производството на Общността да продължи и дори да се влоши. Производството на Общността ясно се характеризира със спад в приходите поради понижени цени и намаляващ пазарен дял.
(86)
Съответно продължаването на антидъмпинговите мерки би било в интерес на производството на Общността.
2. Въздействие върху вносители и ползватели
(87)
Само един вносител/ползвател и четири ползватели сътрудничиха на разследването и предоставиха пълни отговори. Те представляват 16,3 % от общото потребление на Общността на ПЕТ фолио и са посочили, че продължаването на антидъмпинговите мита не би имало значително въздействие върху техните дружества.
3. Заключение относно интереса на Общността
(88)
Като се вземат предвид всички посочени фактори, се стига до заключението, че налагането на мерки не би имало значително отрицателно въздействие, ако изобщо има такова, върху състоянието на ползвателите и вносителите на разглеждания продукт.
(89)
На тази основа се прави заключение, че не са налице убедителни доводи да не се продължат антидъмпинговите мерки заради интереса на Общността.
Д. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(90)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча продължаването на съществуващите мерки. На страните също така беше даден срок да представят становища във връзка с настоящото оповестяване.
(91)
Въз основа на изложените факти и съображения се заключава, че в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент частичното междинно преразглеждане, проведено само за Jindal, следва да бъде прекратено и антидъмпинговото мито от 0 %, наложено в първоначалното разследване върху вноса на ПЕТ фолио, произвеждано и изнасяно за Европейската общност от Jindal, да бъде запазено.
(92)
Във връзка с преразглеждането с оглед изтичане на срока на мерките, предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент и въз основа на горните заключения, антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на ПЕТ фолио с произход от Индия, следва да бъдат продължени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Частичното междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия, обикновено деклариран с кодове по КН ex39206219 и ex39206290, доколкото тези мерки засягат индийския производител износител Jindal Poly Films Limited, се прекратява.
Член 2
1. С настоящото се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ), попадащо под кодове по КН ex39206219 (ТАРИК кодове 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 и 3920621994) и ex39206290 (кодове по ТАРИК 3920629033 и 3920629094), с произход от Индия.
2. Ставката на антидъмпинговото мито, приложимо към нетната цена франко границата на Общността преди обмитяване на продуктите, произведени от изброените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
New Delhi - 110 003,
Индия
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301, (U.P.),
Индия
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400 057,
Индия
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
New Delhi 110 001,
Индия
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039,
Индия
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
Индия
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
New Delhi 110-002
Индия
3,5
A753
Всички останали дружества
17,3
A999
3. Когато някоя страна представя достатъчно доказателства на Комисията
-
че не е изнасяла стоките, описани в параграф 1 в периода от 1 април 1999 г. до 31 март 2000 г. и от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г.,
-
че не е свързана с никой от износителите или производителите, които подлежат на мерките, наложени с Регламент (ЕО) № 366/2006, и
-
че е изнасяла разглежданите стоки след периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. или че е приела неотменимо договорно задължение за износ на значително количество за Общността,
тогава Съветът, с обикновено мнозинство, по предложение, внесено от Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени параграф 2 чрез добавяне на тази страна в списъка на дружествата, които подлежат на антидъмпингови мерки, както е посочено в таблицата в параграф 2, като окончателното мито е среднопретеглената митническа ставка от 3,5 %.
4. С настоящото окончателното остатъчно антидъмпингово мито, приложимо за внос от Индия, посочено в параграф 2, се въвежда и за внос на същото фолио от полиетилен терефталат, изпращано от Бразилия и от Израел (независимо дали е декларирано като произхождащо от Бразилия или от Израел) (кодове по ТАРИК 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) с изключение на продуктите, произвеждани от:
Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Бразилия (Допълнителен код по ТАРИК A569);
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Израел (Допълнителен код по ТАРИК A570);
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibbutz Hanita, 22885, Израел (Допълнителен код по ТАРИК A691).
5. Прилагат се действащите разпоредби относно митническите задължения, освен ако не е предвидено друго.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 30 октомври 2007 година.