RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1288/2006
af 25. august 2006
om ændring af forordning (EF) nr. 367/2006 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 2026/97, og om ændring af forordning (EF) nr. 1676/2001 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse bl.a. i Indien
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 19,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (2), særlig artikel 14, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
I. Tidligere undersøgelse og gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 2597/1999 (3) indførte Rådet en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (i det følgende benævnt »PET-folie« eller »den pågældende vare«) henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90 og med oprindelse i Indien. Den undersøgelse, der førte til vedtagelsen af forordningen, er i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«. Foranstaltningerne havde form af en værditold på mellem 3,8 % og 19,1 % på importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 19,1 % på importen af den pågældende vare fra alle andre selskaber. Den udligningstold, der blev pålagt PET-folie fremstillet og eksporteret af Garware Polyester Limited (i det følgende benævnt »Garware« eller »selskabet«) var på 3,8 %. Den oprindelige undersøgelse blev udført fra den 1. oktober 1997 til den 30. september 1998.
(2)
Rådet har ved forordning (EF) nr. 367/2006 (4) fastholdt den endelige udligningstold, som var blevet indført ved forordning (EF) nr. 2597/1999 på importen af PET-folie med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i grundforordningen.
(3)
Ved forordning (EF) nr. 366/2006 (5) ændrede Rådet forordning (EF) nr. 1676/2001 (6) efter en delvis interimsundersøgelse af den gældende antidumpingtold over for fem indiske producenter og pålagde en antidumpingtold fra 0 % til 18 %. Antidumpingtolden på importen af PET-folie fra Garware var på 17,4 %. Det skal bemærkes, at antidumpingtolden for Garware blev tilpasset for at tage højde for subsidieringsniveauet, som var blevet udlignet ved forordning (EF) nr. 367/2006 (jf. betragtning 71 nedenfor).
II. Anmodning om en delvis interimsundersøgelse
(4)
En anmodning om en delvis interimsundersøgelse af forordning (EF) nr. 2597/1999, som var begrænset til en undersøgelse af niveauet for den udligningstold, der var blevet pålagt Garware, blev indgivet af følgende EF-producenter: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA og Toray Plastics Europe (i det følgende benævnt »klagerne«). Klagerne tegner sig for en væsentlig del af produktionen i Fællesskabet af PET-folie.
(5)
Klagerne hævdede, at med hensyn til importen af PET-folie fra Garware var niveauet for de gældende udligningsforanstaltninger ikke længere tilstrækkeligt til at modvirke den skadevoldende subsidiering, da forholdene i forbindelse med subsidieringen af Garware havde ændret sig betydeligt.
III. Undersøgelse
(6)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde den 12. juli 2005 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (7) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med artikel 19 i grundforordningen.
(7)
Undersøgelsen er begrænset i omfang til at omfatte undersøgelsen af subsidieringen af en indisk eksporterende producent, Garware, for at evaluere behovet for at fortsætte, fjerne eller ændre niveauet i forbindelse med de gældende foranstaltninger. Undersøgelsesperioden var fra den 1. april 2004 til den 31. marts 2005.
(8)
Kommissionen underrettede officielt den pågældende eksporterende producent, den indiske regering og klagerne om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik mulighed for at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og for at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledningen af proceduren.
(9)
For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen et spørgeskema til Garware, som samarbejdede og besvarede spørgeskemaet. Der blev aflagt kontrolbesøg hos Garware i Indien.
(10)
Garware, den indiske regering og klagerne blev underrettet om de vigtigste resultater af undersøgelsen og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger hertil (jf. betragtning 73) nedenfor).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
I. Den pågældende vare
(11)
Den pågældende vare er som defineret i den oprindelige undersøgelse polyethylenterephthalatfolie (»PET-folie«) med oprindelse i Indien, som almindeligvis angives under KN-kode ex 3920 62 19.
II. Samme vare
(12)
Som i den oprindelige undersøgelse blev det konstateret, at PET-folie fremstillet og solgt af Garware på hjemmemarkedet i Indien og PET-folie eksporteret til Fællesskabet fra Indien har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. De er derfor samme varer i henhold til artikel 1, stk. 5, i grundforordningen.
C. SUBSIDIER
I. Indledning
(13)
På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i anmodningen om en undersøgelse, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:
a) Landsdækkende ordninger:
i)
»Advance Licence/Advance Release Order« (ordningen med forhåndslicens/attest til forudgående frigivelse)
ii)
»Duty Entitlement Passbook Scheme« (toldgodtgørelsesordningen)
iii)
»Special Economic Zones/Export Oriented Units« (ordningen for særlige økonomiske områder og eksportorienterede virksomheder)
iv)
»Export Promotion Capital Goods« (eksportfremmeordningen for investeringsgoder)
v)
»Income Tax Schemes« (indkomstskatteordninger)
-
»Export Income Tax Exemption Scheme« (fritagelsesordning for indkomstskat af eksport)
-
»Income Tax Incentive for Research and Development« (indkomstskattebegunstigelse for forskning og udvikling)
vi)
»Export Credit Scheme« (eksportkreditordning)
vii)
»Duty-Free Replenishment Certificate« (ordningen med certifikat til toldfri genanskaffelse af råmaterialer).
(14)
Ovennævnte ordninger i) til iv) og vii) er baseret på »Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992) « (i det følgende benævnt »loven om udlandshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved loven om udlandshandel bemyndiges den indiske regering til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken. Den indiske regering offentliggjorde en femårsplan for eksport- og importpolitikken (i det følgende benævnt »EXIM policy 2002-7«) for perioden fra 1. april 2002 til 31. marts 2007. Desuden offentliggjorde den indiske regering en håndbog over de procedurer, der styrer EXIM policy 2002-7 (i det følgende benævnt »HOP I 2002-7«), og som ajourføres jævnligt (8).
(15)
De under punkt v) nævnte indkomstskatteordninger er baseret på indkomstskatteloven af 1961, som ændres årligt ved finansloven.
(16)
Eksportkreditordningen, der er nævnt under vi), er baseret på Section 21 og 35A i »Banking Regulation Act 1949« (»bankloven af 1949«), der tillader Reserve Bank of India (»RBI«) at vejlede forretningsbanker om eksportkreditter.
b) Regionale ordninger
(17)
På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i anmodningen om undersøgelsen, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, gennemgik Kommissionen også incitamentspakkeordningen, der var blevet indført af regeringen i Maharashtra i 1992. Denne ordning er baseret på beslutninger truffet af Maharashtras industri-, energi- og arbejdsministerier.
II. Landsdækkende ordninger
1. »Advance License Scheme (ALS)/Advance Release Order (ARO)« (forhåndslicensordning/attest til forudgående frigivelse)
a) Retsgrundlag
(18)
Ordningen er beskrevet detaljeret i stk. 4.1.1 til 4.1.14 i EXIM-policy 2002-07 og i kapitel 4.1 til 4.30 i HOP I 2002-07.
b) Støtteberettigelse
(19)
Da det ikke konstateredes, at Garware anvendte ALS/ARO i undersøgelsesperioden, var det ikke nødvendigt med en yderligere analyse af, om disse ordninger er udligningsberettiget.
2. Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB) (toldgodtgørelsesordning)
a) Retsgrundlag
(20)
DEPB-ordningen er beskrevet detaljeret i stk. 4.3 i EXIM-policy 2002-07 og i kapitel 4 i HOP I 2002-07. På tidspunktet for den oprindelige undersøgelse eksisterede der to former for DEPB-ordningen: nemlig på henholdsvis før-eksport og efter-eksportbasis. I april 2000 blev DEPB-ordningen på før-eksportbasis indstillet, og derfor blev der i forbindelse med denne undersøgelse kun set på efter-eksportformen.
b) Støtteberettigelse
(21)
Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er berettigede til denne ordning. Det konstateredes, at Garware opnåede fordel af denne ordning i undersøgelsesperioden.
c) Praktisk gennemførelse
(22)
En støtteberettiget eksportør kan anmode om DEPB-kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien af de varer, der eksporteres i henhold til denne ordning. De indiske myndigheder har fastsat sådanne DEPB-satser for de fleste varer, herunder den pågældende vare. De fastsættes på grundlag af Standard Input/Output-normer (SION-normer) under hensyntagen til det formodede indhold af importerede råmaterialer i eksportvaren og tolden på disse importerede råmaterialer, uanset om der rent faktisk er betalt importafgift eller ej.
(23)
For at være berettiget til fordelene under denne ordning skal et selskab foretage eksport. På tidspunktet for eksporttransaktionen skal eksportøren afgive en erklæring til de indiske myndigheder, hvoraf det fremgår, at eksporten finder sted i henhold til DEPB-ordningen. For at varerne kan eksporteres, udsteder de indiske toldmyndigheder under forsendelsesproceduren et eksportforsendelsesdokument. Dette dokument viser bl.a. størrelsen af den DEPB-kredit, der skal indrømmes for den pågældende eksporttransaktion. Eksportøren kender på dette tidspunkt størrelsen af den fordel, han vil modtage. Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, har den indiske regering ingen beføjelser med hensyn til at indrømme en DEPB-kredit. Den DEPB-sats, der benyttes til at beregne fordelen, er den sats, der var gældende på tidspunktet for eksportangivelsen. Det er derfor ikke muligt at ændre fordelens størrelse med tilbagevirkende kraft.
(24)
Det konstateredes også, at DEPB-kreditter efter opfyldelsen af eksportforpligtelsen kan bogføres som indtægter i regnskaberne på et periodiseringsgrundlag, hvilket er i overensstemmelse med de indiske regnskabsstandarder.
(25)
Sådanne kreditter kan benyttes til at betale told på senere import af enhver vare, der kan indføres uden restriktioner, undtagen investeringsgoder. Varer, der er indført ved anvendelse af sådanne kreditter, kan sælges på hjemmemarkedet og pålægges omsætningsafgift eller anvendes på anden måde.
(26)
DEPB-kreditter er frit omsættelige og er gyldige i en periode på 12 måneder fra udstedelsesdatoen.
(27)
En ansøgning om DEPB-kredit kan dække indtil 25 eksporttransaktioner eller - hvis den indgives elektronisk - en ubegrænset mængde eksporttransaktioner. Der er reelt ingen faste frister for at ansøge om DEPB-kreditter, fordi de perioder, der er anført i kapitel 4.47 i HOP I 2002-07 altid regnes fra den seneste eksporttransaktion, der indgår i en given DEPB-ansøgning.
(28)
Selskabet gjorde Kommissionen opmærksom på, at denne ordning snart ville blive indstillet og afløst af en ordning med virkning fra 1. april 2006, der angiveligt var forenelig med WTO's regler. Det var oprindelig hensigten, at DEPB skulle ophøre den 1. april 2005. Da afløsningsordningen imidlertid ikke var klar til at blive gennemført pr. den dato, blev DEPB forlænget indtil den 1. april 2006. Selskabet har ikke kunnet bekræfte, om denne nye ordning også er trådt i kraft efter sidstnævnte dato. Under alle omstændigheder ville denne påståede ændring ikke være omfattet af undersøgelsesperioden.
d) Konklusioner vedrørende DEPB
(29)
DEPB tilvejebringer subsidier i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. En DEPB-kredit er et finansielt bidrag fra Indiens regering, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter, hvorved den indiske regering giver afkald på toldindtægter, den ellers ville have fået. Desuden medfører DEPB-kreditten en fordel for eksportøren, fordi selskabets likviditet forbedres.
(30)
Endvidere er DEPB retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen.
(31)
Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen. En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de råmaterialer, der faktisk er benyttet. Desuden forefindes der ingen ordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. bilag I, punkt i), og bilag II og III til grundforordningen. Endelig er eksportører berettiget til DEPB-fordelene, uanset om de overhovedet importerer produktionsfaktorer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise, at noget råmateriale var importeret. Selv eksportører, der køber alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettigede til fordelene ved DEPB.
e) Beregning af subsidiebeløbet
(32)
I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, og artikel 5 i grundforordningen blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet, udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden. I denne forbindelse konstateredes det, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion i henhold til denne ordning. På dette tidspunkt er det sandsynligt, at den indiske regering giver afkald på tolden, hvilket udgør et finansielt bidrag i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii).
(33)
I betragtning af ovenstående anses det for passende at betragte fordelen ved DEPB-ordningen som summen af de kreditter, der er opnået for alle eksporttransaktioner, der har fundet sted i henhold til denne ordning i undersøgelsesperioden. Selskabet anførte, at den sats, der var gældende for DEPB, var blevet nedbragt fra 11 % til 8 % med virkning fra den 26. maj 2005, dvs. den påståede ændring er ikke omfattet af undersøgelsesperioden. Derfor kunne virkningerne og relevansen i forbindelse med denne ændring ikke afprøves, og påstanden må afvises, jf. grundforordningens artikel 5.
(34)
Gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a), fratrukket kreditterne, og resultatet heraf var subsidiebeløbet som tæller.
(35)
Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i undersøgelsesperioden som nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. Et selskab opnåede fordele af denne ordning i undersøgelsesperioden og modtog subsidier på 10,3 %.
3. Export Oriented Unit Scheme (EOUS)/Special Economic Zones Scheme (SEZS) (ordning for eksportorienterede virksomheder/ordning for særlige økonomiske zoner)
a) Retsgrundlag
(36)
De nærmere oplysninger om disse ordninger fremgår af kapitel 6 (EOUS) og 7 (SEZS) i henholdsvis EXIM-policy 2002-07 og HOP I 2002-07.
b) Støtteberettigelse
(37)
Da det ikke konstateredes, at Garware var tilknyttet én af disse ordninger i undersøgelsesperioden, var det ikke nødvendigt med en yderligere analyse af, om disse ordninger er udligningsberettiget.
4. Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS) (eksportfremmeordning for investeringsgoder) (EPCGS)
a) Retsgrundlag
(38)
EPCGS-ordningen er beskrevet detaljeret i kapitel 5 i EXIM-policy 2002-07 og i kapitel 5 i HOP I 2002-07.
b) Støtteberettigelse
(39)
Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører, forhandler-eksportører forbundet med støtteproducenter samt leverandører af tjenesteydelser. Det konstateredes, at Garware opnåede fordele af denne ordning i undersøgelsesperioden.
c) Praktisk gennemførelse
(40)
Med forbehold af en eksportforpligtelse har selskaber lov til at importere nye (og siden april 2003 også indtil 10 år gamle brugte) investeringsgoder til nedsat told. Med henblik herpå udsteder den indiske regering efter anmodning og betaling af et gebyr en EPCG-licens. Siden april 2000 har ordningen betydet, at der anvendes en reduceret importtoldsats på 5 % på alle investeringsgoder, der indføres under ordningen. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de importerede investeringsgoder anvendes til at fremstille en vis mængde eksportvarer inden for en bestemt periode.
d) Konklusioner vedrørende EPCGS
(41)
EPCGS tilvejebringer subsidier i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. Toldnedsættelsen er et finansielt bidrag fra Indiens regering, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som staten ellers ville have haft. Desuden medfører toldnedsættelsen en fordel for eksportøren, fordi toldbesparelsen ved import forbedrer selskabets likviditet.
(42)
Endvidere er EPCGS-ordningen retligt betinget af eksportresultater, da licenser ikke kan opnås uden en eksportforpligtelse. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen.
(43)
Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Investeringsgoder er ikke omfattet af anvendelsesområdet for sådanne tilladelige ordninger (jf. bilag I, nr. i), i grundforordningen), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer.
e) Beregning af subsidiebeløbet
(44)
Tælleren i beregningen blev fastsat som beskrevet i det følgende: subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede investeringsgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne investeringsgoder i PET-folieindustrien. Der blev lagt renter til dette beløb som udtryk for den samlede værdi af fordelen over tid. De gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, blev fratrukket, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a).
(45)
Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, og 3, blevet fordelt på eksportomsætningen i undersøgelsesperioden, fordi subsidiet er betinget af eksportresultater. Subsidiet til Garware er på 1,8 %.
5. »Income Tax Exemption Scheme« (ITES) (indkomstskatteordningen)
a) Retsgrundlag
(46)
Retsgrundlaget for denne ordning kan findes i »Income Tax Act of 1961« (ITA) (indkomstskatteloven af 1961), som ændres årligt ved »Finance Act« (finansloven). Sidstnævnte fastlægger hvert år grundlaget for opkrævningen af skatter samt forskellige fritagelser og fradrag, der kan kræves. Eksporterende selskaber kan kræve fritagelser for indkomstskat i henhold til Section 10A, 10B og 80HHC i ITA.
b) Praktisk gennemførelse
(47)
Da det ikke konstateredes, at Garware opnåede fordele i henhold til ITES-ordningen, er det ikke nødvendigt yderligere at undersøge, om ordningen er udligningsberettiget.
6. Export Credit Scheme (ECS) (eksportkreditordning)
a) Retsgrundlag
(48)
Ordningen er beskrevet i Master Circular IECD No. 5/04.02.01/2002-03 (Export Credit in Foreign Currency) og Master Circular IECD No. 10/04.02.01/2003-04 (Rupee Export Credit) fra Reserve Bank of India (»RBI«), der er rettet til alle forretningsbanker i Indien.
b) Støtteberettigelse
(49)
Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører og forhandler-eksportører. Det konstateredes, at Garware opnåede fordele af denne ordning i undersøgelsesperioden.
c) Praktisk gennemførelse
(50)
Under denne ordning fastsætter RBI obligatoriske maksimumsrentesatser for eksportkreditter såvel i indiske rupees som i udenlandsk valuta, som forretningsbanker kan pålægge eksportører »med henblik på at stille kreditter til rådighed for eksportører til internationalt konkurrencedygtige renter«. ECS består af to underordninger, nemlig en ordning for eksportkredit før forsendelse (»pakkekredit«), som omfatter kreditter, der er ydet en eksportør med henblik på finansiering af køb, forarbejdning, fremstilling, pakning og/eller forsendelse af varer forud for eksporten, samt en ordning for eksportkredit efter forsendelse, der tilvejebringer arbejdskapitallån til finansiering af eksporttilgodehavender. RBI pålægger også bankerne at yde en vis andel af deres nettobankkredit til eksportfinansiering.
(51)
Som følge af disse Master Circulars fra RBI kan eksportører opnå eksportkreditter til rentesatser, der er gunstigere end renter for almindelige kommercielle kreditter (»kontantkreditter«), der udelukkende fastsættes på markedsvilkår.
d) Konklusioner vedrørende ECS
(52)
For det første medfører ovennævnte præferencerentesatser en fordel for de berørte eksportører, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, idet finansieringsomkostningerne her er lavere end ved markedsrenten. Selv om de præferentielle kreditter i henhold til ECS ydes af forretningsbanker, er denne fordel et finansielt bidrag fra staten i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, nr. iv). RBI er et offentligt organ og er derfor omfattet af den definition af »staten«, der er givet i grundforordningens artikel 1, stk. 3, og den pålægger forretningsbanker at indrømme eksporterende virksomheder præferentiel finansiering. Denne præferentielle finansiering svarer til et subsidie, der anses for at være specifikt og udligningsberettiget, da de præferentielle renter er betingede af eksportresultater, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a).
e) Beregning af subsidiebeløbet
(53)
Subsidiebeløbet er blevet beregnet på grundlag af forskellen mellem den rente, der blev betalt for eksportkreditter benyttet i undersøgelsesperioden, og det beløb, der ville være blevet betalt, hvis der var blevet anvendt markedsrentesatser som for de almindelige kreditter, der benyttes af dette selskab. Dette subsidiebeløb (tælleren i beregningen) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i undersøgelsesperioden, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke ydes i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. Garware opnåede fordele i henhold til ECS-ordningen og opnåede et subsidie på 1,2 %.
7. »Duty Free Replenishment Certificate« (DFRC) (ordningen med certifikat til toldfri genanskaffelse af råmaterialer)
a) Retsgrundlag
(54)
Retsgrundlaget for denne ordning findes i stk. 4.2.1 til 4.2.7 i EXIM-policy 2002-07 og i stk. 4.31 til 4.36 i HOP I 2002-07.
b) Praktisk gennemførelse
(55)
Da det ikke konstateredes, at Garware opnåede fordele i henhold til DFRC-ordningen, er det ikke nødvendigt yderligere at undersøge, om ordningen er udligningsberettiget.
III. Regionale ordninger
a) Retsgrundlag
(56)
For at opmuntre udbredelsen af industrier til de mindre udviklede egne i delstaten har Maharashtras regering siden 1964 begunstiget nyoprettede enheder i områder under udvikling i delstaten i henhold til en ordning, der almindeligvis kaldes »incitamentspakkeordningen«. Denne ordning er blevet ændret flere gange, siden den blev indført; således blev »1993-ordningen« benyttet fra den 1. oktober 1993 til den 31. marts 2001, mens den seneste ændring, »2001-ordningen«, blev indført den 31. marts 2001 og vil efter planen blive anvendt indtil den 31. marts 2006. Incitamentspakkeordningen i Maharashtra består af flere underordninger, hvoraf de vigtigste er fritagelse for lokal omsætningsafgift og acciserefusion.
b) Støtteberettigelse
(57)
For at være støtteberettigede skal firmaer investere i mindre udviklede områder enten ved at oprette et nyt industriforetagende eller ved at foretage en omfattende kapitalinvestering i udvidelse eller diversificering af et eksisterende industriforetagende. Disse områder er opdelt i forskellige kategorier alt efter deres økonomiske udvikling (f.eks. mindre udviklet område, mindst udviklet område). Hovedkriteriet for fastsættelsen af incitamenternes omfang er det område, hvori virksomheden befinder sig eller vil blive etableret, samt investeringens størrelse.
c) Praktisk gennemførelse
(58)
Fritagelse for lokal omsætningsafgift: Varer er normalt genstand for central omsætningsafgift (for salg mellem delstater) eller delstatsomsætningsafgift (for salg i delstaten) med forskellige niveauer, der afhænger af den eller de delstater, hvor transaktionerne finder sted. Der er ikke omsætningsafgift på import eller eksport af varer, mens hjemmemarkedssalget pålægges omsætningsafgift med de gældende satser. I henhold til fritagelsesordningen skal nærmere udpegede enheder ikke opkræve omsætningsafgift på deres salgstransaktioner. De udpegede enheder er ligeledes fritaget for at betale lokal omsætningsafgift for de varer, de køber fra leverandører, der selv er omfattet af ordningen. Salgstransaktionen medfører ikke nogen fordel for den udpegede salgsenhed, men købstransaktionen medfører en fordel for den udpegede enhed, der køber varen. Det konstateredes, at Garware opnåede fordele af denne fritagelse i undersøgelsesperioden.
(59)
Acciserefusion: Accise er en afgift, som lokale myndigheder i Indien og herunder Maharashtras regering opkræver på varer, som indføres i en by eller et distrikt. Industrivirksomheder er berettiget til at få accisen tilbagebetalt af Maharashtras regering, hvis deres anlæg er beliggende i visse nærmere angivne byer og distrikter i delstaten. Det samlede beløb, der kan refunderes, er begrænset til 100 % af den faste kapitalinvestering. Det konstateredes, at Garware opnåede fordele af denne refusion i undersøgelsesperioden.
d) Konklusion vedrørende Maharashtras regerings incitamentspakkeordning
(60)
Maharashtras incitamentspakkeordning tilvejebringer subsidier i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. De to ovenfor undersøgte underordninger er et finansielt bidrag fra Maharashtras regering, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som delstaten ellers ville have haft. Desuden giver denne fritagelse/refusion selskabet en fordel, da den forbedrer selskabets likviditet.
(61)
Selskabet fremførte, at omsætningsafgiften blev afskaffet den 1. april 2005, og at Maharashtras regering siden har indført en momsordning, hvor selskabet er forpligtet til at betale den fulde sats. Denne påståede ændring opstod imidlertid efter udløbet af undersøgelsesperioden, og derfor kunne virkningerne og relevansen i forbindelse med denne ændring ikke afprøves. Under alle omstændigheder blev der ikke forelagt nogen relevant dokumentation for denne ordning og for selskabets forpligtelser i den forbindelse. I overensstemmelse med artikel 5 i grundforordningen skal dette krav afvises.
(62)
Ordningen er kun åben for selskaber, som har foretaget investeringer i visse udpegede geografiske områder i delstaten Maharashtras retsområde. Den kan ikke benyttes af selskaber uden for disse områder. Fordelens størrelse varierer alt efter det pågældende område. Ordningen er specifik i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 2, litra a), og artikel 3, stk. 3, og derfor udligningsberettiget.
e) Beregning af subsidiebeløbet
(63)
For så vidt angår fritagelsen for omsætningsafgift blev subsidiebeløbet beregnet på grundlag af det omsætningsafgiftsbeløb, som normalt skulle være betalt i undersøgelsesperioden, men som forblev ubetalt i henhold til ordningen. For så vidt angår accisen, blev fordelen for eksportøren ligeledes beregnet som det accisebeløb, der blev refunderet i undersøgelsesperioden. Disse subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over det samlede salg i undersøgelsesperioden, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. I den periode opnåede Garware fordele af disse ordninger og modtog subsidier på 1,6 %.
IV. Udligningsberettigede subsidier
(64)
For den undersøgte eksporterende producent udgør de udligningsberettigede subsidiebeløb, der blev fastsat i overensstemmelse med grundforordningen, 14,9 % udtrykt i værdi. Dette subsidiebeløb overstiger den ubetydelighedsgrænse, der er omhandlet i grundforordningens artikel 14, stk. 5.
(%)
Ordning
DEPB
EPCG
ECS
Maharashtras incitamenter
I alt
Garware
10,3
1,8
1,2
1,6
14,9
(65)
Det vurderes derfor i henhold til grundforordningens artikel 19, at de gældende foranstaltninger ikke længere er tilstrækkelige til at udligne de udligningsberettigede subsidier, der forvolder skade for EF-erhvervsgrenen.
V. Varige ændringer i omstændighederne med hensyn til subsidiering
(66)
I overensstemmelse med artikel 19, stk. 2, i grundforordningen blev det undersøgt, om en fortsættelse af den gældende foranstaltning ville være tilstrækkelig til at udligne det udligningsberettigede subsidie, der forvolder skade.
(67)
Det blev fastslået, at Garware i undersøgelsesperioden fortsat opnåede fordel af en betydelig udligningsberettiget subsidiering fra de indiske myndigheders side. Endvidere er den subsidiesats, der blev konstateret i denne undersøgelse, betydeligt højere end det niveau, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse. De ovenfor undersøgte subsidieordninger medfører tilbagevendende fordele. Med undtagelse af DEPB og refusionen af omsætningsafgiften er der intet, der tyder på, at disse programmer vil blive afskaffet inden for overskuelig fremtid. Ifølge Garware var det planen, at erstatningsordningen for DEPB skulle træde i kraft den 1. april 2006. Selskabet har ikke bekræftet, hvorvidt det fandt sted. Den situation, der vil opstå som følge af udskiftningen af DEBPS med en angiveligt »WTO-forenelig« ordning, som Kommissionen ikke har oplysninger om, skal vurderes på et senere tidspunkt. I mangel af et veldokumenteret bevis for udskiftningen af DEBPS anses ordningen for stadig at eksistere i forbindelse med nærværende undersøgelse. Selskabet tilvejebragte heller ikke nærmere oplysninger om den momslignende ordning, som angiveligt efter undersøgelsesperiodens udløb har erstattet omsætningsafgiften i Maharashtra, og derfor anses omsætningsafgiften for stadig at eksistere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
(68)
Eftersom det er blevet påvist, at selskabet modtager en meget højere subsidiering end tidligere, og at det er sandsynligt, at det fortsat vil modtage subsidier på et beløb, der er højere end fastsat i den oprindelige undersøgelse, konkluderes det, at fortsættelsen af den gældende foranstaltning ikke er tilstrækkelige til at udligne det udligningsberettigede subsidie, der forvolder skade, og at niveauet af foranstaltninger derfor bør ændres i overensstemmelse med de nye resultater.
VI. Konklusion
(69)
I betragtning af de konklusioner, der er draget med hensyn til subsidieringsniveauet i forbindelse med Garware og den gældende foranstaltnings utilstrækkelighed med hensyn til at udligne det udligningsberettigede subsidie, bør udligningstolden på importen af den pågældende vare fra Garware ændres således, at den afspejler det nye subsidieringsniveau, der er blevet konstateret.
(70)
Den ændrede udligningstold, der er fastsat i betragtning 72, blev fastsat med den nye subsidieringssats, der blev konstateret i denne undersøgelse, da skadesmargenen fra den oprindelige undersøgelse fortsat er højere.
(71)
Da ingen vare i overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, i grundforordningen og artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 384/96 kan pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering, skal den udligningstold, der ifølge denne undersøgelse svarer til eksportsubsidier (13,3 %), trækkes fra den antidumpingtold, der er blevet pålagt Garware ved forordning (EF) nr. 1676/2001. Efter ændringen af sidstnævnte, som blev indført ved forordning (EF) nr. 366/2006, blev der fastsat en dumpingmargen på 20,1 % over for Garware. Herfra blev der trukket 2,7 % for at afspejle den på det tidspunkt gældende udligningstold, som svarer til eksportsubsidier, og således blev der importen fra dette selskab pålagt en antidumpingtold på 17,4 %. Efter denne undersøgelse vil der blive trukket yderligere 10,6 % fra selskabets antidumpingtold, hvilket afspejler udligningstolden, som igen svarer til de konstaterede eksportsubsidier; den antidumpingtold, som pålægges Garware, bør således reduceres med det beløb til 6,8 %.
(72)
På grundlag af ovenstående foreslås følgende toldsatser over for Garware, udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet:
(%)
Eksportsubsidiemargen
Samlet subsidiemargen
Dumpingmargen
Udligningstold
Antidumpingtold
Told i alt
Garware
13,3
14,9
20,1
14,9
6,8
21,7
(73)
Garware, den indiske regering og klagerne blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, som ligger til grund for at anbefale ændringen af den gældende foranstaltning, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger hertil. Hverken Garware eller den indiske regering har fremsendt kommentarer. Ansøgerens kommentarer afspejler, at de er enige i Kommissionens konklusioner.
(74)
De selskabsspecifikke satser for udligningstold og antidumpingtold i denne forordning blev fastlagt ud fra resultaterne af undersøgelserne, som førte til vedtagelsen af forordning (EF) nr. 367/2006 og forordning (EF) nr. 366/2006, samt resultaterne af denne undersøgelse. De er udtryk for den situation, der blev konstateret i løbet af undersøgelsen med hensyn til Garware. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af de pågældende selskaber og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«.
(75)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle udligningstold- og antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af det pågældende selskabs navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (9) sammen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i selskabets aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Artikel 1, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 367/2006 affattes således:
»2. Tolden fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet i Indien af følgende selskaber:
Land
Virksomhed
Endelig told (%)
Taric-tillægskode
Indien
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, Indien
12,0
A026
Indien
Flex Industries Limited, A 1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indien
12,5
A027
Indien
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indien
14,9
A028
Indien
India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, Indien
7,0
A029
Indien
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indien
7,0
A030
Indien
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, Indien
8,7
A031
Indien
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indien
19,1
A032
Indien
Alle andre selskaber
19,1
A999«
Artikel 2
Artikel 1, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1676/2001 affattes således:
»2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer med oprindelse i:
Land
Virksomhed
Endelig told (%)
Taric-tillægskode
Indien
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, Indien
17,3
A026
Indien
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indien
0,0
A027
Indien
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indien
6,8
A028
Indien
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indien
0,0
A030
Indien
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, Indien
18,0
A031
Indien
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indien
0,0
A032
Indien
Alle andre selskaber
17,3
A999
Korea
Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Sydkorea
0,0
A244
Korea
SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, Sydkorea
7,5
A224
Korea
Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D 275 Kongdug-Dong Mapo-Gu, Seoul 121-721 Sydkorea
0,0
A222
Korea
HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, Korea
7,5
A226
Korea
Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, Korea
7,5
A225
Korea
KP Chemical Corporation, No. 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, Korea
7,5
A223
Korea
Alle andre selskaber
13,4
A999«
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. august 2006.
32006R1288
L 236/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1288/2006 НА СЪВЕТА
от 25 август 2006 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 367/2006 относно налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на фолио от полиетиленов терефталат (ПЕТ) с произход от Индия след преразглеждане на срока съгласно член 18 от Регламент (ЕО) № 2026/97 и за изменение на Регламент (ЕО) № 1676/2001 относно въвеждане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат с произход, inter alia, от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2026/1997 на Съвета от 6 октомври 1997 г. относно защитата срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основен регламент“), и по-специално член 19 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1996 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (2), и по-специално член 14, параграф 1 от него,
като взе предвид предложението, изпратено от Комисията, след съгласуване с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
I. Предишна проверка и действащи мерки
(1)
Съветът, по силата на Регламент (ЕО) № 2597/1999 (3), наложи окончателно изравнително мито върху вноса в Общността на фолио от полиетиленов терефталат (ПЕТ) („засегнатия продукт“) с кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90 с произход от Индия. Проверката, която доведе до приемането на посочения регламент, е наричана по-долу в текста „първоначалната проверка“. Мерките бяха във формата на мито по стойност в размер между 3,8 % и 19,1 %, наложено върху вноса от поименно изброени износители, като остатъчното мито в размер на 19,1 % беше наложено върху вноса от всички други фирми. Изравнителното мито върху фолиото от ПЕТ, произвеждано и изнасяно от Garware Polyester Limited беше 3,8 %. Периодът на първоначалната проверка беше от 1 октомври 1997 г. до 30 септември 1998 г.
(2)
Съветът, по силата на Регламент (ЕО) № 367/2006 (4), запази окончателното изравнително мито, наложено съгласно Регламент (ЕО) № 2597/1999 за вноса на фолио от ПЕТ с произход от Индия след преглед на срока съгласно член 18 от основния регламент.
(3)
Съветът, по силата на Регламент (ЕО) № 366/2006 (5), измени Регламент (ЕО) № 1676/2001 (6) след частично междинно преразглеждане на равнището на действащото антидъмпингово мито срещу петима индийски производители и наложи антидъмпингово мито в размер от 0 % до 18 %. Антидъмпинговото мито, наложено върху вноса на фолио от ПЕТ от Garware беше 17,4 %. Отбелязва се, че антидъмпинговото мито за Garware беше коригиран, за да отчете равнището на субсидиране, изравнено с Регламент (ЕО) № 367/2006 (виж също съображение 71 по-долу).
II. Молба за частично междинно преразглеждане
(4)
Молба за частично междинно преразглеждане на Регламент (ЕО) № 2597/1999 на Съвета, който да се ограничи до равнището на изравнителното мито, наложено на Garware, беше подадена от следните производители в Общността: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA и Toray Plastics Europe. Молителите представляват голям дял от производството на фолио от ПЕТ в Общността.
(5)
Молителите заявиха, че във връзка с вноса на фолио от ПЕТ от Garware, равнището на действащите изравнителни мерки вече не е достатъчно, за да противодейства на щетите от субсидирането, тъй като обстоятелствата във връзка със субсидирането на Garware са се променили значително.
III. Проверка
(6)
След като установи, съгласувано с Консултативния комитет, че съществуват достатъчни доказателства за започване на частичен междинен преглед, Комисията декларира на 12 юли 2005 г. с обява, публикувана в Официален вестник на Европейския съюз (7), образуването на производство за частично междинно преразглеждане съгласно член 19 от основния регламент.
(7)
Прегледът е ограничен по обхват до проверка на субсидирането на един от производителите износители - Garware, за да се оцени необходимостта от продължаване, отмяна или промяна на равнището на действащите мерки. Проверяваният период беше от 1 април 2004 г. до 31 март 2005 г.
(8)
Комисията официално уведоми съответния производител износител, правителството на Индия (ПИ) и молителите за образуването на производство за частичен междинен преглед. Заинтересованите страни получиха възможност да представят писмени становища и да поискат изслушване в посочените в обявата за образуване на производството срокове.
(9)
За да събере необходимата за проверката информация, Комисията изпрати въпросник на Garware, който оказа съдействие, като отговори на въпросника. Беше извършено посещение на място за проверка в Garware в Индия.
(10)
Garware, правителството на Индия и молителите бяха уведомени за съществените резултати от проверката и имаха възможност да представят становища (виж съображение 73 по-долу).
Б. ЗАСЕГНАТ ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
I. Засегнат продукт
(11)
Засегнатият продукт, както беше определен при първоначалната проверка, е фолио от полиетиленов терефталат с произход от Индия, което обикновено се декларира с кодове по КН ex 3920 62 19.
II. Сходен продукт
(12)
Както при първоначалната проверка, беше установено, че фолиото от ПЕТ, което Garware произвежда и продава на вътрешния пазар в Индия, и фолиото от ПЕТ, което се изнася в Общността от Индия, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и предназначение. Следователно те са сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 5 от основния регламент.
В. СУБСИДИИ
I. Увод
(13)
На основата на информацията, която се съдържаше в молбата за преглед и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха проучени следните схеми, за които се твърди, че предполагат предоставяне на субсидии:
a) Национални схеми:
(14)
Горепосочените схеми от i) до iv) и vii) се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влиза в сила на 7 август 1992 г. („Закона за външната търговия“). Законът за външната търговия дава право на правителството на Индия да издава уведомления във връзка с политиката за вноса и износа. Правителството на Индия публикува петгодишен план за политиката за вноса и износа за периода от 1 април 2002 г. до 31 март 2007 г. („политика за вноса и износа 2002-2007 г.“). Освен това правителството на Индия публикува наръчник за процедурите на политиката за вноса и износа 2002-2007 г. („НП I 2002-2007 г.“), който се актуализира редовно (8).
(15)
Посочените в v) по-горе схеми във връзка с подоходния данък се основават на Закона за подоходния данък от 1961 г., който всяка година се изменя със Закона за финансите.
(16)
Схемата за кредитиране на износа, посочена в vi) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулирането на банките от 1949 г., който дава право на централната банка на Индия да дава указания на търговските банки във връзка с експортните кредити.
б) Регионални схеми
(17)
На основата на информацията, която се съдържаше в молбата за преглед и в отговорите на въпросника на Комисията, Комисията проучи също така схемата с пакета от стимули („СПС“) на правителството на Maharashtra (ПM) от 1992 г. Схемата се основава на решения на Департамента по промишлеността, енергетиката и труда на правителството на Maharashtra.
II. Национални схеми
1. Схема за предварително лицензиране (СПЛ)/Заповед за предварително освобождаване (ЗПО)
a) Нормативна уредба
(18)
Подробното описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 на политиката за вноса и износа 2002-2007 г. и глави 4.1-4.30 от НП I 2002-2007 г.
б) Право на участие
(19)
Беше установено, че Garware не е използвал СПЛ/ЗПО през проверявания период и затова не е необходим по-нататъшен анализ на изравняването по тази схема.
2. Схема за натрупване на кредитни точки за митнически задължения (СНКТМЗ)
a) Нормативна уредба
(20)
Подробно описание на СНКТМЗ се съдържа в параграф 4.3 на политиката за вноса и износа 2002-2007 г. г. и глава 4 от НП I 2002-2007 г. По времето на първоначалната проверка съществуваха две форми за натрупване на кредитни точки: преди и след износа. През април 2000 г. формата преди износа беше прекратена и поради тази причина в сегашната проверка е обхваната само формата след износа.
б) Право на участие
(21)
Всеки производител износител или търговец-износител има право да участва в схемата. Беше установено, че Garware се е възползвал от схемата през проверявания период.
в) Практическо изпълнение
(22)
Всеки износител, който има право да участва, може да подаде молба за кредитни точки по схемата, които се изчисляват като процент от стойността на изнасяните по схемата продукти. Индийските власти са въвели кредитни точки за повечето продукти, включително за засегнатия продукт. Те се определят на основата на стандартните норми на входа и изхода (СНВИ), като се отчита допусканото вносно съдържание на входящите ресурси в изнасяния продукт и митото за този допускан внос, независимо от това дали митото е фактически платено.
(23)
За да се възползва от схемата, дружеството трябва да има износна дейност. В момента на износната сделка износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която се посочва, че износът се осъществява в рамките на СНКТМЗ. За да бъдат изнесени стоките, в хода на процедурата по доставката индийските митнически власти издават транспортен документ за износа. Документът посочва между другото броя на кредитните точки за конкретната износна сделка. След като митническите власти издадат транспортния документ за износа, правителството на Индия няма правомощия да взема решения за предоставянето на кредит по схемата. На датата на декларацията вече е определен броят на кредитните точки по схемата. Следователно няма възможност за промяна на облекчението със задна дата.
(24)
Също така беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитните точки по СНКТМЗ могат да се натрупват като доход в търговските сметки след изпълнението на задълженията по износа.
(25)
Кредитните точки могат да се използват за плащане на мита при последващ внос на стоки без ограничение във вноса, с изключение на основни средства. Внесените с кредитни точки стоки могат да се продават на вътрешния пазар с плащане на данък върху продажбите или да се използват по друг начин.
(26)
Кредитните точки по СНКТМЗ могат свободно да се прехвърлят и са валидни за срок от 12 месеца от датата на издаване на документа.
(27)
Молбите за кредитни точки по СНКТМЗ могат да покриват до 25 износни сделки или, ако се подават по електронен път, неограничен брой износни сделки. Фактически не съществуват строги срокове за подаване на молби по СНКТМЗ, тъй като сроковете по глава 4.47 от НП I 2002-2007 г. винаги започват от последната износна сделка, посочена в молбата за кредитни точки.
(28)
Дружеството обърна вниманието на Комисията към обстоятелството, че схемата скоро ще бъде прекратена и заменена с друга, за която се твърди, че ще отговаря на правилата на СТО, считано от 1 април 2006 г. Първоначално се предвиждаше СНКТМЗ да продължи до 1 април 2005 г. Но понеже новата схема не беше готова към посочената дата, срокът на действие на СНКТМЗ беше удължен до 1 април 2006 г. Дружеството не потвърди дали новата схема в крайна сметка е въведена след тази дата. Във всеки случай предвижданата промяна излиза извън обхвата на проверявания период.
г) Заключения за СНКТМЗ
(29)
СНКТМЗ осигурява субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент. Кредитните точки по схемата за финансов принос от страна на правителството на Индия, защото в края на краищата те се използват за компенсиране на вносни мита и по такъв начин намаляват приходите за държавата от митни сборове, които иначе биха били дължими. Освен това СНКТМЗ е облекчение за износителя, защото подобрява ликвидността на дружеството.
(30)
Освен това прилагането на СНКТМЗ по закон зависи от резултатите от износа и следователно схемата се смята за специфична и изравнима съгласно член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(31)
Схемата не може да се смята за допустима система за намаляване на митническите задължения или допустима система за замяна по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Тя не отговаря на строгите правила, изброени в приложение I, точка i), приложение II (определение и правила за приспадане) и приложение III (определение и правила за замяна) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и броят на кредитните точки не се изчислява във връзка с използването на реалните входящи ресурси. Нещо повече, не съществува система или процедура за потвърждение кои входящи ресурси се употребяват в процеса на производство на изнасяния продукт и дали има надвнесени вносни мита по смисъла на точка i), приложение I и приложения II и III към основния регламент. Накрая, всеки износител има право да участва в СНКТМЗ независимо от това дали използва вносни входящи ресурси. За да ползва облекченията, достатъчно е износителят да организира износ на стоки, без да доказва, че е вложил вносни материали. По такъв начинu дори износители, които работят с местни входящи ресурси и не внасят никакви стоки, които могат да се използват като входящи ресурси, имат право да ползват облекчения по СНКТМЗ.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(32)
Съгласно член 2, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравняване, се изчислява от гледна точка на облекчението за бенефициента, чието съществуване беше установено за проверявания период. В тази връзка беше сметнато, че облекчението се предоставя на бенефициента в момента, когато се реализира износна сделка в рамките на схемата. В този момент правителството на Индия е длъжно да се откаже от митата, което представлява финансов принос по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент.
(33)
В светлината на горните съображения се смята за уместно да се направи оценка на общия сбор от кредитните точки по всички износни сделки по схемата през проверявания период. Дружеството декларира, че процентът за изчисляването им по СНКТМЗ е намален от 11 % на 8 %, считано от 26 май 2005 г., т.е. посочената промяна попада извън обхвата на проверявания период; поради това последиците и значението на промяната не можеха да се проверят и тази претенция трябва да се отхвърли съгласно член 5 от основния регламент.
(34)
Таксите, които е необходимо да се платят, за да се получи субсидията, бяха приспаднати от получените кредити, за да се определи размера на субсидията като числител съгласно член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(35)
Съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията беше разпределен върху целия оборот през проверявания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от резултатите от износа и не се предоставя чрез позоваване на произведените, преработените, изнесените или превозените количества. Garware се е възползвал от схемата през проверявани период и е получил субсидия в размер на 10,3 %.
3. Схема за експортно ориентирани единици (СЗЕО)/Схема на специалните икономически зони (ССИЗ)
а) Нормативна уредба
(36)
Подробното описание на схемата се съдържа в глави 6 (СЗЕО) и 7 (ССИЗ) съответно на политиката за вноса и износа 2002-2007 г. и НП I 2002-2007 г.
б) Право на участие
(37)
Беше установено, че Garware не е използвал двете схеми през проверявания период и затова не е необходим по-нататъшен анализ на изравняването по тази схема.
4. Схема за насърчаване на износа на основни средства (EPCGS)
а) Нормативна уредба
(38)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 на политиката за вноса и износа 2002-2007 г. и глава 5 от НП I 2002-2007 г.
б) Право на участие
(39)
Всеки производител износител и търговец-износител, свързан с подкрепящ производител или изпълнител на услуги, има право да участва в схемата. Беше установено, че Garware се е възползвал от схемата през проверявания период.
в) Практическо изпълнение
(40)
При условие че е налице задължение за износ дружеството има право да внесе основни средства (нови, а от април 2003 г. и употребявани на възраст до 10 години) с намалено мито. За целта правителството на Индия издава разрешително по EPCGS при подадена молба и платена такса. От април 2000 г. схемата предвижда намалено вносно мито в размер на 5 % за всички основни средства, внасяни по схемата. За да се изпълни задължението за износ, капиталовите стоки трябва да се използват за производството на определено количество стоки за износ за определен период.
г) Заключения за EPCGS
(41)
EPCGS осигурява субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото се смята за финансов принос от страна на правителството на Индия, защото облекчението намалява приходите за държавата от митни сборове, които иначе биха били дължими. Освен това намаляването на митото е облекчение за износителя, защото спестените при вноса мита подобряват ликвидността.
(42)
Освен това прилагането на EPCGS по закон зависи от резултатите от износа, защото разрешителни не могат да се получат без задължение за износ. Следователно схемата се смята за специфична и изравнима съгласно член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(43)
Схемата не може да се смята за допустима система за намаляване на митническите задължения или допустима система за замяна по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Капиталовите стоки не попадат в обхвата на допустимите системи, изброени в приложение I, точка i) към основния регламент, защото не се употребяват в процеса на производство на изнасяния продукт.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(44)
Числителят се определя както следва: изчислява се размерът на субсидията съгласно член 7, параграф 3 от основния регламент на основата на неплатеното мито върху внесените основни средства за период, който отразява нормалната амортизация на капиталовите стоки в производството на фолио от ПЕТ. Към така изчислената сума се добавя лихва, за да отрази пълната стойност на ползите през периода. Таксите, които е необходимо да се платят, за да се получи субсидията, бяха приспаднати от получените кредити, за да се определи размера на субсидията като числител съгласно член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(45)
Съгласно член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на субсидията беше разпределен върху целия оборот през проверявания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от резултатите от износа. Получената от Garware субсидия е в размер на 1,8 %.
5. Схема за освобождаване от подоходен данък (СОПД)
а) Нормативна уредба
(46)
Нормативната уредба на тази схема се съдържа в Закона за подоходния данък от 1961 г., изменян и допълван всяка година със Закона за финансите. Последният посочва годишно данъчната основа на подоходния данък, както и различните случаи на облекчения или освобождаване от него. Дружествата-износители могат да поискат данъчни облекчения или освобождаване съгласно раздели 10А, 10Б и 80ЗЗВ от Закона за подоходния данък от 1961 г.
б) Практическо изпълнение
(47)
Тъй като беше установено, че Garware не е използвал възможностите по СОПД, не е необходим по-нататъшен анализ на изравняването по тази схема.
6. Схема за кредитиране на износа (СКИ)
а) Нормативна уредба
(48)
Подробното описание на схемата се съдържа в Окръжни писма № 5/04.02.01/2002-03 (валутно кредитиране на износа) и 10/04.02.01/2003-04 (кредитиране на износа в рупии) на централната банка на Индия, адресирано до всички търговски банки в Индия.
б) Право на участие
(49)
Всеки производител износител и търговец-износител има право да участва в схемата. Беше установено, че Garware се е възползвал от схемата през проверявания период.
в) Практическо изпълнение
(50)
По тази схема централната банка на Индия определя задължителни тавани за лихвените проценти, приложими към кредитите за износ както в индийски рупии, така и в чуждестранна валута, които търговските банки могат да поискат от износител „с оглед на предоставянето на кредити на износителите с международно конкурентни лихви“. СКИ се състои от две програми: схема за кредитиране на износа преди доставката (кредит за опаковане), която включва кредити за износители за финансиране на покупката, преработката, производството, опаковането и/или превоза на стоки преди износа, и схема за кредитиране на износа след доставката, която предоставя кредити за оборотен капитал за финансиране на вземанията от износа. Освен това централната банка на Индия дава указания на банките за насочване на част от нетния банков кредит към финансиране на износа.
(51)
В резултат на окръжните писма на централната банка на Индия износителите могат да получават кредити за износа при облекчени лихвени условия в сравнение с лихвените проценти по обикновените търговски кредити (касови кредити), които се определят от пазарните условия.
г) Заключение за СКИ
(52)
Първо, с намаляването на финансовите разходи в сравнение с пазарните лихвени проценти горепосочените преференциални лихвени условия осигуряват ползи за износителите по смисъла на член 2, параграф 2 от основния регламент. Въпреки че преференциалните кредити по СКИ се отпускат от търговските банки, ползата е финансов принос от страна на държавата по смисъла на член 2, параграф 1, iv) от основния регламент. Централната банка на Индия е публичноправен орган и следователно попада в определението на понятието „държава“ по смисъла на член 1, параграф 3 от основния регламент и дава указания на търговските банки да предоставят преференциално финансиране на дружествата-износители. Това преференциално финансиране е равносилно на субсидия, която се смята за специфична и изравнима, тъй като преференциалните лихвени проценти зависят от резултатите от износа съгласно член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(53)
Размерът на субсидията беше изчислен на основата на разликата между платените лихви по кредитите за износа през проверявания период и сумата, която би била дължима при пазарни лихвени проценти по обикновено търговски кредити за дружеството. Размерът на субсидията (числителят) беше разпределен върху целия оборот през проверявания период като подходящ знаменател съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от резултатите от износа, а не се предоставя чрез позоваване на произведените, преработените, изнесените или превозените количества. Получената от Garware субсидия е в размер на 1,2 %.
7. Удостоверение за безмитно попълване (УБП)
a) Нормативна уредба
(54)
Нормативната уредба на схемата се съдържа в параграфи 4.2.1-4.2.7 на политиката за вноса и износа 2002-2007 г. и параграфи 4.31-4.36 от НП I 2002-2007 г.
б) Практическо изпълнение
(55)
Тъй като беше установено, че Garware не е използвал възможностите по УБП, не е необходим по-нататъшен анализ на изравняването по тази схема.
III. Регионални схеми
a) Нормативна уредба
(56)
За да се насърчи насочването на производства към по-слабо развитите райони в щата, ПМ дава стимули за разширение на производства в развиващите се райони на щата от 1964 г. по схема, известна като „схема с пакет от стимули“. Схемата няколкократно е променяна след въвеждането ѝ, като схемата от 1993 г. действаше от 1 октомври 1993 г. до 31 март 2001 г., а с последните изменения схемата от 2001 г. беше въведена на 31 март 2001 г. и се предвижда да действа до 31 март 2006 г. СПС на ПМ се състои от няколко програми, като главната е освобождаване от местния данък върху продажбите и възстановяване на данъка.
б) Право на участие
(57)
За да имат право да участват, дружествата трябва да инвестират в слабо развитите райони чрез изграждане на нови производствени обекти или чрез голяма капиталова инвестиция в разширяване или диверсифициране на съществуващо производство. Районите са разделени на категории според степента на икономическо развитие (слабо развити райони, по-слабо развити райони, най-слабо развити райони). Главният критерий за определяне на размера на стимулите е районът, където се намира или ще се намира предприятието, както и размерът на инвестицията.
в) Практическо изпълнение
(58)
Освобождаване от местния данък върху продажбите: Стоките обикновено се облагат с централен данък върху продажбите (за продажби между щатите) или щатски данък върху продажбите (за продажби на територията на щата) с различен размер в зависимост от щата, където се реализират сделките. Няма данък върху продажбите при внос или износ на стоки, докато вътрешните продажби се облагат с данък върху продажбите с различни ставки. Според схемата за освобождаване от определените обекти не се изисква да начисляват данък върху своите продажби. По същия начин определените обекти са освободени от плащане на местния данък върху продажбите при закупуване на стоки от доставчик, който също има право на участие в схемата. Продажбата носи полза не за определения обект, който е продавач, а за определения обект, който е купувач в сделката. Беше установено, че Garware се е възползвал от схемата през проверявания период.
(59)
Възстановяване на данъка октрой: Октрой е данък, който се начислява от местните органи в Индия, включително ПМ, върху стоките, които влизат на територията на дадена община или даден окръг. Промишлените предприятия имат право да им се възстанови данъка от ПМ, ако обектът им се намира в определена община или определен окръг на територията на щата. Общият размер, който подлежи на възстановяване, е ограничен до 100 % от инвестициите в ДМА. Беше установено, че Garware се е възползвал от схемата през проверявания период.
г) Заключение за СПС на ПМ
(60)
СПС на ПМ осигурява субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), точка ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент. Двете проверени програми представляват финансов принос от страна на правителството на Maharastra, защото облекчението намалява приходите за щата, които иначе биха били дължими. Освен това освобождаването/възстановяването е облекчение за дружеството, защото то подобрява ликвидността си.
(61)
Дружеството декларира, че данъкът върху продажбите е премахнат на 1 април 2005 г. и че оттогава ПМ е въвело режим на ДДС, съгласно който дружеството е задължено да го плаща в пълен размер. Тази промяна обаче е реализирана след края на проверявания период и поради тази причина последиците и значението на промяната не могат да се проверят. Във всеки случай не беше представено убедително доказателство във връзка с режима и задълженията на дружеството по него. Съгласно член 5 от основния регламент претенцията трябва да се отхвърли.
(62)
Схемата е предназначена само за дружества, които са инвестирали в определени географски райони на територията на щата Maharastra. В нея не могат да участват дружества със седалище извън тези райони. Размерът на стимулите е различен според района. Схемата е специфична съгласно член 3, параграф 2, буква а) и член 3, параграф 3 от основния регламент и затова може да се изравнява.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(63)
Във връзка с освобождаването от данъка размерът на субсидията беше изчислен на основата на размера на обичайно дължимия данък през проверявания период, който обаче е останал неплатен според схемата. По същия начин във връзка с данъка октрой ползата за износителя беше изчислена като размер на възстановения данък през проверявания период. Размерът на субсидията (числителят) беше разпределен върху всички продажби през проверявания период като подходящ знаменател съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията не зависи от износа и не се предоставя чрез позоваване на произведените, преработените, изнесените или превозените количества. През периода получената от Garware субсидия по тези схеми е в размер на 1,6 %.
IV. Размер на субсидиите, които подлежат на изравняване
(64)
Размерът на субсидиите, които подлежат на изравняване, определен съгласно основният регламент по стойност за проверявания производител износител е 14,9 %. Този размер на субсидиране надхвърля минималния праг, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(в %)
Схема
СНКТМЗ
EPCGS
СКИ
СПС на ПМ
Общо
Garware
10,3
1,8
1,2
1,6
14,9
(65)
Следователно се смята, че съгласно член 19 от основния регламент действащите в момента мерки вече не са достатъчни, за да противодействат на субсидиите, които подлежат на изравняване и които причиняват щети на отрасъла в Общността.
V. Трайност на промените по отношение на субсидирането
(66)
Съгласно член 19, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали продължаването на действащите мерки ще бъде достатъчно, за да противодейства на субсидиите, които подлежат на изравняване и причиняват щети.
(67)
Беше установено, че през проверявания период Garware продължава да се възползва от субсидии от индийските власти, които подлежат на изравняване. Освен това установеният в хода на прегледа размер на субсидиите е значително по-голям от установения при първоначалната проверка. Анализираните по-горе схеми водят до многократни ползи. С изключение на СНКТМЗ и възстановяването на данъка върху продажбите, няма декларации, че програмите ще бъдат прекратени в обозримо бъдеще. Според Garware схемата, която ще замени СНКТМЗ, се предвижда да влезе в сила на 1 април 2006 г. Дружеството не потвърди дали това наистина се е случило. Ситуацията, която възниква от замяната на СНКТМЗ със схема, за която се твърди, че е съвместима с правилата на СТО, но за която Комисията няма никаква информация, ще трябва да се оцени своевременно. При липсата на убедителни доказателства за замяната на СНКТМЗ се смята, че за целите на настоящия преглед СНКТМЗ продължава да действа. По същия начин дружеството не предостави никакви подробности за подобната на ДДС схема, за която се твърди, че ще замени данъка върху продажбите в Maharastra след края на проверявания период и затова се смята, че за целите на настоящия преглед схемата на данъка върху продажбите продължава да действа.
(68)
Тъй като беше доказано, че дружеството получава много по-големи субсидии, отколкото преди и че е вероятно да продължи да получава субсидии в по-голям размер от установения при първоначалната проверка, прави се заключението, че продължаването на действащата мярка не е достатъчно да противодейства на субсидията, която подлежи на изравняване и която води до щети, като равнището на мерките следва да се промени с оглед на новите констатации.
VI. Заключение
(69)
С оглед на направените заключения във връзка с равнището на субсидиране на Garware и недостатъчността на действащите мерки да противодействат на установените субсидии, които подлежат на изравняване, изравнителното мито върху вноса на засегнатия продукт от Garware следва да се промени, за да отрази установеното ново равнище на субсидиране.
(70)
Промененото изравнително мито в съображение 72 е установено в размер на новото равнище на субсидиране, установено при настоящия преглед, тъй като изчисленият марж на щетите при първоначалната проверка остава по-висок.
(71)
Тъй като съгласно член 24, параграф 1 от основния регламент и член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 384/96 нито един продукт не бива да е предмет едновременно на антидъмпингови и изравнителни мита с цел да се преодолее една и съща ситуация в резултат на дъмпинг или експортни субсидии, изравнителното мито, установено в резултат на проверката на равнището на субсидиите за износа (13,3 %), следва да се приспадне от антидъмпинговото мито, наложено на Garware съгласно Регламент (ЕО) № 1676/2001 г. След измененията в последния съгласно Регламент (ЕО) № 366/2006 за Garware беше установен дъмпингов марж в размер на 20,1 %. От тях 2,7 % се приспадат, за да отразят действащото тогава изравнително мито, съответстващо на субсидиите за износа, и затова за дружеството беше определено антидъмпингово мито в размер на 17,4 %. В резултат на сегашния преглед още 10,6 % се приспадат от индивидуалното му антидъмпингово мито, за да отрази изравнителното мито, съответстващо на установения размер на субсидиите за износа; следователно размерът на антидъмпинговото мито за Garware следва да се намали с тази сума на 6,8 %.
(72)
На основата на горните съображения предложените размери на митото за Garware, изразени в цени CIF франко границата на Общността преди обмитяване са следните:
(в %)
Марж на субсидиите за износа
Общ марж на субсидиите
Дъмпингов марж
Изравнително мито
Антидъмпингово мито
Общ размер на митото
Garware
13,3
14,9
20,1
14,9
6,8
21,7
(73)
Garware, правителството на Индия и молителите бяха уведомени за съществените факти и съображения, на чиято основа се предвижда да се препоръча изменение на действащите мерки, и имаха възможност да представят своите бележки. От Garware и от правителството на Индия не бяха получени бележки, а бележките на молителите отразяват съгласието им с направените от Комисията заключения.
(74)
Индивидуалните изравнителни и антидъмпингови мита за дружеството съгласно настоящия регламент са установени на основата на констатациите от проверките, които доведоха до приемането на Регламент (ЕО) № 367/2006 и Регламент (ЕО) № 366/2006, както и на констатациите от сегашния преглед. Те отразяват установеното положение във връзка с Garware. Ето защо тези мита (за разлика от общите за страната мита, приложими към всички други фирми) са изключително приложими към вноса на продукти от съответната страна, произведени от дружествата и съответното от посочените юридически лица. Вносните продукти, произвеждани от всяка друга фирма, която не е изрично посочена в постановителната част на настоящия регламент с име и адрес, включително юридическите лица, свързани с изрично посочените, не могат да се възползват от тези мита и дължат митата, приложими към всички други фирми.
(75)
Всяка молба за прилагане на тези индивидуални изравнителни и антидъмпингови мита (например след промяна на името на лицето или след изграждане на нови производствени и търговски структури) следва да се адресира до Комисията (9) незабавно с цялата необходима информация, особено за промените в дейността на фирмата във връзка с производството, продажбите на вътрешния пазар и износа във връзка примерно с промяна на името на лицето или след изграждане на нови производствени и търговски структури,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета се заменя със следния текст:
„2. Ставката на окончателното мито, приложимо към нетните цени франко границите на Общността преди обмитяване на вноса на продукти от Индия, произведени от изброените по-долу дружества, е както следва:
Страна
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
12,0
A026
Индия
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (UP), India
12,5
A027
Индия
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
14,9
A028
Индия
India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A029
Индия
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A030
Индия
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
8,7
A031
Индия
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
19,1
A032
Индия
Всички други фирми
19,1
A999“
Член 2
Член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1676/2001 на Съвета се заменя със следния текст:
„2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетните цени франко границите на Общността, е както следва, преди обмитяване на вноса на продуктите с произход от:
Страна
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
17,3
A026
Индия
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (UP), India
0,0
A027
Индия
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
6,8
A028
Индия
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
0,0
A030
Индия
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
18,0
A031
Индия
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
0,0
A032
Индия
Всички други фирми
17,3
A999
Корея
Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Korea
0,0
A244
Корея
SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, Korea
7,5
A224
Корея
Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, Korea
0,0
A222
Корея
HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, Korea
7,5
A226
Корея
Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, Korea
7,5
A225
Корея
KP Chemical Corporation, No 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, Korea
7,5
A223
Корея
Всички други фирми
13,4
A999“
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 25 август 2006 година.