KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 856/2005
af 6. juni 2005
om ændring af forordning (EF) nr. 466/2001 for så vidt angår fusariumtoksiner
(EØS-relevant tekst)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (1), særlig artikel 2, stk. 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 466/2001 (2) fastsættes der grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer.
(2)
Nogle medlemsstater har vedtaget eller planlægger at vedtage grænseværdier for fusariumtoksiner, som for eksempel deoxynivalenol (DON), zearalenon (ZEA) og fumonisiner i visse fødevarer. På baggrund af de eksisterende forskelle i de tilladte værdier medlemsstaterne imellem og de konkurrenceforvridninger, som kan blive resultatet deraf, må der træffes EF-foranstaltninger til at sikre markedets enhed, samtidig med at proportionalitetsprincippet respekteres.
(3)
En række fusariumsvampe, som er almindelige jordsvampe, producerer en række forskellige mykotoksiner af klassen trichothecener, som for eksempel deoxynivalenol (DON), nivalenol (NIV), T-2-toksin og HT-2-toksin samt nogle andre toksiner (zearalenon og fumonisiner). Fusariumsvampe er almindeligt forekommende på korn i de tempererede områder i Amerika, Europa og Asien. Flere af de toksinproducerende fusariumsvampe kan i varierende omfang producere to eller flere af disse toksiner.
(4)
Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler (SCF) har i en række udtalelser evalueret følgende fusariumtoksiner: deoxynivalenol (DON) i december 1999, zearalenon i juni 2000, fumonisiner i oktober 2000, ajourført i april 2003, nivalenol i oktober 2000 og T-2-toksin og HT-2-toksin i maj 2001 og en gruppeevaluering af trichothecener i februar 2002.
(5)
SCF vurderede, at der ikke foreligger data til støtte for fastsættelse af en samlet tolerabel daglig indtagelse (TDI) for de evaluerede trichothecener, og fastsatte
-
en TDI på 1 μg/kg kropsvægt for deoxynivalenol (DON)
-
en foreløbig TDI (t-TDI) på 0,7 μg/kg kropsvægt for nivalenol
-
en kombineret foreløbig TDI på 0,06 μg/kg kropsvægt for T-2-toksin og HT-2-toksin.
For de øvrige fusariumtoksiner fastsatte SCF
-
en foreløbig TDI (t-TDI) på 0,2 μg/kg kropsvægt for zearalenon
-
en TDI på 2 μg/kg kropsvægt for det samlede indhold af fumonisin B1, B2 og B3, alene eller kombineret.
(6)
Inden for rammerne af Rådets direktiv 93/5/EØF af 25. februar 1993 om bistand til Kommissionen og samarbejde fra medlemsstaternes side ved den videnskabelige gennemgang af spørgsmål vedrørende levnedsmidler (3) udførte og afsluttede man i september 2003 en SCOOP-opgave (videnskabeligt samarbejde) (nr. 3.2.10) om indsamling af data om forekomsten af fusariumtoksiner i fødevarer og vurdering af Fællesskabets befolknings indtagelse af disse toksiner via kosten (4).
Resultaterne af denne opgave viste, at fusariummykotoksiner er vidt udbredt i fødekæden i Fællesskabet. De vigtigste kilder til indtagelse af fusariumtoksiner via kosten er kornprodukter, især hvede og majs. Mens indtagelsen af fusariumtoksiner via kosten for hele befolkningen og voksne ofte er mindre end TDI for det respektive toksin, er den for risikogrupper som spædbørn og småbørn næsten lige så stor som eller i nogle tilfælde større end TDI.
(7)
Navnlig er børns og unges indtagelse af deoxynivalenol via kosten tæt på TDI. For T-2-toksin og HT-2-toksin overstiger den skønnede indtagelse via kosten i de fleste tilfælde t-TDI. Det skal dog bemærkes, at de fleste data om forekomst af T-2-toksin og HT-2-toksin er indsamlet ved hjælp af analysemetoder med en høj påvisningsgrænse, og i betragtning af at antallet af prøver over påvisningsgrænsen var under 20 %, havde de anvendte analysemetoders påvisningsgrænse stor indflydelse på den skønnede indtagelse via kosten. Indtagelsen af nivalenol lå i alle tilfælde langt under t-TDI. I det omfang der foreligger sådanne oplysninger, er indtagelsen via kosten af de øvrige trichothecener, der blev vurderet i ovennævnte SCOOP-opgave, såsom 3-acetyldeoxynivalenol, 15-acetyldeoxynivalenol, fusarenon-X, T2-triol, diacetoxyscirpenol, neosolaniol, monoacetoxyscirpenol og verrucol, lav.
(8)
Den gennemsnitlige daglige indtagelse af zearalenon er betragteligt lavere end TDI, men man bør være opmærksom på befolkningsgrupper, der ikke er identificeret i opgaven, og som kan have et regelmæssigt højt forbrug af produkter med høj forekomst af zearalenonforurening, og på fødevarer, der har børn som målgrupper, idet børns kost ikke er ret alsidig.
(9)
Den skønnede indtagelse af fumonisiner via kosten ligger for de fleste befolkningsgruppers vedkommende langt under TDI. Indtagelsen af fumonisiner via kosten øges væsentligt, hvis man kun tager forbrugere i betragtning. Ikke desto mindre ligger den også for denne forbrugergruppe under TDI. Resultaterne af overvågningen af høsten 2003 viser dog, at majs og majsprodukter kan være meget stærkt forurenet med fumonisiner. Der bør træffes foranstaltninger for at undgå, at sådanne majs og majsprodukter med et uacceptabelt højt forureningsniveau indgår i fødekæden.
(10)
Fusariumarter inficerer kornet inden høsten. For så vidt angår infektion med fusarium og dannelse af mykotoksin har man kortlagt flere risikofaktorer. Klimaforhold under væksten, navnlig under blomstringen, har stor indflydelse på mykotoksinindholdet. God landbrugspraksis, hvor risikofaktorerne reduceres til et minimum, kan i et vist omfang forhindre forureningen med fusariumsvampe.
(11)
Af hensyn til beskyttelse af folkesundheden er det vigtigt, at grænseværdierne fastsættes for uforarbejdet korn for at undgå, at stærkt forurenet korn indgår i fødekæden, og for at tilskynde til og sikre, at man træffer alle nødvendige foranstaltninger i dyrknings-, høst- og opbevaringsleddet i produktionskæden (ved at anvende god landbrugs-, høst- og opbevaringspraksis). Grænseværdien for uforarbejdet korn bør anvendes på korn, der er markedsført med henblik på en første forarbejdning, da man på dette stadium ved, hvad kornet skal anvendes til (fødevarer, foder eller industrielt). Rensnings-, sorterings- og tørringsprocedurer betragtes ikke som første forarbejdningsled, for så vidt der ikke sker en fysisk påvirkning af selve kernen, mens afskalning skal betragtes som en første forarbejdning.
(12)
Grænseværdierne fastsættes til et niveau, der tager hensyn til det nuværende eksponeringsniveau for mennesker i relation til den tolerable indtagelse af det pågældende toksin, og som med rimelighed kan opnås gennem god praksis i alle led i produktionen og distributionen. En sådan fremgangsmåde sikrer, at fødevarevirksomhedslederne træffer alle tænkelige foranstaltninger for at forhindre/reducere forureningen mest muligt med henblik på beskyttelse af folkesundheden.
(13)
For så vidt angår majs kendes endnu ikke nøjagtigt alle de faktorer, der indgår i dannelsen af fusariumtoksiner, herunder zeralenon og fumonisin B1 og B2. Derfor får fødevarevirksomhedslederne i kornkæden en frist, der giver dem mulighed for at undersøge kilderne til dannelse af disse mykotoksiner og fastsætte de forvaltningsforanstaltninger, der skal træffes for at forhindre deres forekomst mest muligt. Det foreslås, at grænseværdierne, som er baseret på de tilgængelige data om forekomst, skal gælde fra den 2007, hvis der ikke inden dette tidspunkt fastsættes særlige grænseværdier, der er baseret på nye oplysninger om forekomst og dannelse.
(14)
Ved hjælp af rensning og bearbejdning kan indholdet af fusariumtoksiner i uforarbejdet korn i varierende omfang reduceres i de forarbejdede kornprodukter. Fordi reduktionen varierer, er det hensigtsmæssigt at fastsætte en grænseværdi for kornprodukter til den endelige forbruger for at beskytte forbrugeren og nødvendigt at indføre en lovgivning, der kan håndhæves. Ved fastsættelsen af grænseværdier for kornprodukter til den endelige forbruger bør der anvendes en pragmatisk fremgangsmåde. Endvidere bør der fastsættes grænseværdier for vigtige fødevareingredienser, der er fremstillet på basis af korn, for at sikre en effektiv håndhævelse og dermed beskytte folkesundheden.
(15)
Som følge af de lave niveauer for forurening med fusariumtoksiner i ris foreslås ingen grænseværdier for ris eller risprodukter.
(16)
Som følge af samtidig forekomst er det ikke nødvendigt at overveje særlige foranstaltninger for 3-acetyldeoxynivalenol, 15-acetyldeoxynivalenol og fumonisin B3, da mulige foranstaltninger med hensyn til navnlig deoxynivalenol og fumonisin B1 + B2 også ville kunne beskytte befolkningen mod en uacceptabel eksponering for 3-acetyldeoxynivalenol, 15-acetyldeoxynivalenol og fumonisin B3. Dette gælder også for nivalenol, hvor der i en vis udstrækning kan observeres samtidig forekomst af deoxynivalenol, og menneskers eksponering for nivalenol skønnes at ligge betragteligt under t-TDI.
(17)
Der foreligger i øjeblikket kun begrænsede data om forekomsten af T-2-toksin og HT-2-toksin. Der er også et presserende behov for udvikling og validering af en følsom analysemetode. Skøn over indtagelsen indikerer dog klart, at forekomsten af T-2 og HT-2 kan give anledning til bekymring for folkesundheden. Udvikling af en følsom metode, indsamling af data om forekomst og yderligere undersøgelser/forskning i faktorer, der har betydning for forekomsten af T-2 og HT-2 i korn og kornprodukter, navnlig havre og havreprodukter, er derfor nødvendig og bør prioriteres højt.
(18)
Forordning (EF) nr. 466/2001 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(19)
De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 466/2001 foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 2, stk. 3, affattes således:
»3. Uden at artikel 3, stk. 1, og artikel 4, stk. 3, derved tilsidesættes, er det forbudt
a)
at anvende produkter, der ikke overholder grænseværdierne i bilag I, som fødevareingredienser ved fremstilling af sammensatte eller andre fødevarer
b)
at blande produkter, der overholder grænseværdierne, med produkter, der overskrider grænseværdierne i bilag I
c)
bevidst at afgifte produkter ved kemiske behandlinger i tilfælde af forurenende stoffer, der er opført i sektion 2 (mykotoksiner) i bilag I.«
2)
I artikel 5 indsættes som stk. 5:
»5. Kommissionen reviderer senest den 1. juli 2008 grænseværdierne for deoxynivalenol, zearalenon og fumonisin B1+B2 i punkt 2.4, 2.5, 2.6 og 2.7 i sektion 2 i bilag I og indfører en grænseværdi for T-2-toksin og HT-2-toksin i korn og kornprodukter.
I dette øjemed meddeler medlemsstaterne og de berørte parter hvert år Kommissionen resultaterne af deres undersøgelser, herunder data om forekomst, og hvor langt de er nået med at indføre forebyggende foranstaltninger til at undgå forurening med deoxynivalenol, zearalenon, T-2-toksin og HT-2-toksin og fumonisin B1+B2.«
3)
Bilag I ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. juli 2006. Denne forordning finder ikke anvendelse på produkter, der inden den 1. juli 2006 er blevet markedsført i overensstemmelse med de gældende regler. Fødevarevirksomhedslederen skal kunne dokumentere, hvornår produkterne blev markedsført.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 6. juni 2005.
32005R0856
L 143/3
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 856/2005 НА КОМИСИЯТА
от 6 юни 2005 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 466/2001 по отношение на токсини, причинени от гъби от рода Fusarium
(текст от значение за ЕИП)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕИО) № 315/93 на Съвета от 8 февруари 1993 г. за установяване на процедури на Общността относно замърсители в храните (1), и по-специално член 2, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 466/2001 на Комисията (2) предвижда установяването на максимално съдържание за определени замърсители в хранителните продукти.
(2)
Някои държави-членки са приели или планират да приемат максимално съдържание за токсини, причинени от гъби от рода Fusarium, например за дезоксиниваленол (DON), зеараленон (ZEA) и фумонизини в определени хранителни продукти. Предвид различията в законодателството на държавите-членки относно разрешеното съдържание и предвид произтичащата от това опасност от нарушаване правилата на конкуренцията са необходими мерки на Общността, за да се гарантира единството на пазара, като същевременно се спазва принципът на пропорционалността.
(3)
Множество гъби от рода Fusarium, които са често срещани в почвата гъби, продуцират редица различни микотоксини от класа на трихотецените, например дезоксиниваленол (DON), ниваленол (NIV), Т-2 токсин и HT-2 токсин и някои други токсини (като зеараленон и фумонизини). Гъбите от рода Fusarium са разпространени най-често в зърнените храни, които се отглеждат в райони с умерен климат в Америка, Европа и Азия. Няколко от гъбите от рода Fusarium, които произвеждат токсини, са в състояние да произведат в различна степен два или повече от споменатите токсини.
(4)
Научният комитет по храните (НКХ) в редица свои становища е направил оценка на токсините, причинени от гъбите от рода Fusarium: за дезоксиниваленол (DON) през декември 1999 г., за зеараленон през юни 2000 г., за фумонизини през октомври 2000 г., впоследствие допълнена с актуални данни през април 2003 г., за ниваленол през май 2001 г., както и обща оценка на трихотецените през февруари 2002 г.
(5)
В становищата си Научният комитет по храните взе предвид, че наличните данни не насърчават установяването на обща допустима дневна доза (ДДД) за изброените трихотецени, на които е извършена оценка и затова определи следното:
-
за дезоксиниваленол (DON) - ДДД от 1 µg/kg телесно тегло на ден;
-
за ниваленол - временна ДДД (в-ДДД) от 7 µg/kg телесно тегло на ден;
-
за Т-2 токсин и HT-2 токсин - комбинирана временна ДДД от 0,06 µg/kg телесно тегло на ден.
За останалите токсини, причинени от гъбите от рода Fusarium, НКХ определи, както следва:
-
за зеараленон - временна ДДД (в-ДДД) от 0,2 µg/kg телесно тегло на ден;
-
за общото съдържание на фумонизини B1, B2 и B3, самостоятелно или в комбинация - ДДД от 2 µg/kg телесно тегло на ден.
(6)
В рамките на Директива 93/5/ЕИО на Съвета от 25 февруари 1993 г. за подпомагане на Комисията и сътрудничество на държавите-членки в научното разглеждане на въпроси, които се отнасят до храните (3), бе осъществено научно сътрудничество по дейност (SCOOP), задача 3.2.10. „Събиране на данни за появата на токсини в храната, причинени от гъби от рода Fusarium и оценка на приемането им чрез храната от населението на държавите-членки на ЕС“ (4), която приключи през септември 2003 г.
Резултатите от посочената задача сочат, че микотоксините, причинени от гъби от род Fusarium, са широко разпространени в хранителната верига в Общността. Продуктите, произведени от житни растения, по-конкретно от пшеница и царевица, са основните източници на приемани с храната токсини, причинени от гъби от рода Fusarium. Докато за цялото население и за възрастните количеството на поеманите с храната токсини, причинени от гъби от рода Fusarium, често е по-малко от определената ДДД за съответния токсин, то по отношение на рисковите групи като кърмачета и малки деца, тези количества са близки до ДДД, а в някои случаи дори са по-високи.
(7)
По-специално, по отношение на дезоксиниваленол приеманите с храната токсини за категорията малки деца и юноши са близки по стойност до тези за ДДД. В повечето случаи за Т-2 токсин и HT-2 токсин изчислената доза е превишавала в-ДДД. Все пак трябва да се отбележи, че по отношение на Т-2 токсин и HT-2 токсин по-голямата част от данните са получени чрез използването на методи за анализ с висока аналитична граница на количествено определяне, и като се вземе предвид, че количеството на пробите над тази граница на количествено определяне е било по-малко от 20 %, количеството на приеманите токсини се е повлияла силно от аналитичната граница на определяне на използваните аналитични методи. За ниваленол всички дози са били доста под стойностите на в-ДДД. Що се отнася до останалите трихотецени, които са разгледани в рамките на споменатата по-горе дейност на НС (SCOOP-Task), например 3-ацетилдезоксиниваленол, 15-ацетилдезоксиниваленол, фузаренон-Х, Т-2 триол, диацетоксискирпенол, неосоланиол, моноацетоксискирпенол и верукол, съгласно наличната информация, количествата на всички приемани с храната токсини са малки.
(8)
За зеараленон, среднодневната доза е значително по-ниска от ДДД, но следва да се обърне внимание на тези групи от населението, които не са били идентифицирани в рамките на спомената дейност, но които вероятно редовно консумират много продукти с висока степен на замърсяване със зеараленон, а също и да се обърне внимание на храна, предназначена за консумация сред децата, тъй като разнообразието на хранителния режим сред малките деца е ограничено.
(9)
По отношение на фумонизимите изчислената доза за повечето групи от населението е значително под ДДД. Количеството на приеманите с храната фумонизими се увеличава значително, когато се вземат предвид само консуматорите. Въпреки това за тази група консуматори, дозата също е под ДДД. Все пак резултатите от мониторинговия контрол на реколта 2003 г. сочат, че царевицата и продуктите от царевица могат да бъдат силно замърсени с фумонизими. Целесъобразно е да се вземат мерки, за да не се допуска царевица и царевични продукти, които са с недопустимо висока степен на замърсяване да попаднат в хранителната верига.
(10)
Гъбите от рода Fusarium поразяват зърното в периода преди прибирането на реколтата. Във връзка със заразяването с гъби от рода Fusarium и образуването на микотоксини са определени няколко рискови фактора. Климатичните условия по време на развитието, по-специално при цъфтене, оказват основно влияние върху съдържанието на микотоксини. Все пак добрите производствени практики, чрез които рисковите фактори се ограничават до минимум, могат да предотвратят в известна степен замърсяването с гъби от рода Fusarium.
(11)
За опазването на общественото здраве е важно да се определи максимално съдържание за непреработените зърнени храни, за да се избегне постъпването в хранителната верига на зърнени храни с висока степен на замърсяване, както и за да се насърчи и осигури приемането на всички мерки на всички етапи от производствената верига - на полето, по време на прибиране на реколтата и при нейното съхранение (чрез прилагането на добри земеделски практики). Целесъобразно е максималното съдържание да се прилага за непреработени зърнени храни, както и да включва зърнени храни, пуснати на пазара за първична механична преработка, тъй като на този етап предназначението на зърнените храни вече е известно - като храна, за фураж или за промишлена преработка. Процедурите по почистване, сортиране и сушене не се считат за първична механична преработка, доколкото не се упражнява физическа сила върху самото житно зърно, докато в същото време остъргването (премахването на повърхностния слой на зърното) следва да се смята за първична преработка.
(12)
Максималното съдържание се установява на дадено ниво, като се отчитат наличните данни за приемането чрез храната на съответния токсин в човешкия организъм, като това ниво може да бъде реално постижимо чрез спазване на добри практики по време на всички етапи на производството и разпространението. Този подход гарантира, че предприятията от хранително-вкусовата промишленост прилагат всички възможни мерки, за да предотвратят или намалят замърсяването, доколкото е възможно, с цел опазване здравето на хората.
(13)
По отношение на царевицата все още не се знаят с точност всички фактори, които участват при образуването на токсини, причинени от гъби от рода Fusarium, по-специално зеараленон и фумонизини B1 и B2. Затова се дава един период от време, през който се позволява на предприятията от хранително-вкусовата промишленост, които участват във веригата на зърнените храни, да извършват изследвания за източниците на образуване на споменатите микотоксини и за определянето на управленски мерки, които да се вземат с цел предотвратяване на тяхното наличие, доколкото това е практически възможно. Максималното съдържание, което се основава на наличната понастоящем информация за появата на токсини в храните, се предлага да се прилага от 2007 г. нататък, в случай че до този срок не бъде установено специфично максимално съдържание въз основа на новопостъпила информация за появата и образуването на токсини.
(14)
Чрез почистване и механична преработка съдържанието на токсини, причинени от гъби от рода Fusarium в суровите житни растения, може да се намали в различна степен при преработените продукти от зърнени храни. Предвид различните степени на намаляване на съдържанието е целесъобразно да се определи максимално съдържание за зърнени храни, предназначени за крайния потребител, с цел защита на потребителя, като освен това е необходимо да има влязло в сила законодателство, което да се прилага. При определянето на максимално съдържание за продукти от зърнени храни, предназначени за крайния потребител, трябва да се спазва прагматичен подход. Освен това е целесъобразно определянето на максимално съдържание за основни съставки на храните, получени от зърнени храни, за да се осигури ефективно прилагане в интерес на гарантиране опазването на общественото здраве.
(15)
Предвид ниските нива на замърсяване на ориза с токсини, причинени от гъби от рода Fusarium, не се предлага максимално съдържание за ориз и продукти от него.
(16)
Поради едновременното им присъствие не е необходимо да се предприемат специфични мерки за 3-ацетил дезоксиниваленол, 15-ацетил дезоксиниваленол и фумонизин B3, тъй като евентуални мерки по отношение, по-специално, на дезоксиниваленол и фумонизин B1 + B2 също ще предпазят човешкото население от риск от недопустимо излагане на 3-ацетил дезоксиниваленол, 15-ацетил дезоксиниваленол и фумонизин B3. Същото се отнася и за ниваленол, за който до известна степен може да се наблюдава едновременно присъствие с дезоксиниваленол, като е изчислено, че излагането на човешкия организъм на ниваленол е значително под нивото на в-ДДД.
(17)
Понастоящем данните за наличието на Т-2 токсин и HT-2 токсин са крайно ограничени. Налице е обаче неотложна нужда от разработването и валидирането на чувствителен метод за анализ. Въпреки това изчисленията за поемани с храната токсини ясно показват, че наличието на Т-2 токсин и HT-2 може да представлява повод за тревога за общественото здраве. Следователно е необходимо и е от първостепенна важност разработването на чувствителен метод за анализ, събирането на повече данни за поява на токсини и провеждането на повече проучвания/изследвания по отношение на факторите, свързани с наличието на Т-2 токсин и HT-2 токсин в зърното и зърнените продукти, и по-специално в овеса и произведените от овес продукти.
(18)
Следователно Регламент (ЕО) № 466/2001 следва да се измени съответно.
(19)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 466/2001 се изменя, както следва:
1.
В член 2, параграф 3 се заменя със следното:
„3. Без да се засягат разпоредбите на член 3, параграф 1 и член 4, параграф 3, се забранява следното:
а)
използването на продукти, които не отговарят на максималното съдържание, определено в приложение I, като съставки на храни, използвани за производството на съставни храни или на други хранителни продукти;
б)
смесването на продукти, които отговарят на максималното съдържание, и храни със съдържание на токсини над допустимото максимално съдържание, определени в приложение I;
в)
умишленото обезвреждане (детоксикация) на продуктите чрез методи за химическа обработка в случай на замърсителите, изброени в приложение I, раздел 2 („Микотоксини“).“
2.
В член 5 се добавя следният параграф 5:
„5. Комисията трябва да преразгледа точки 2.4, 2.5, 2.6 и 2.7 от раздел 2 от приложение I в срок до 1 юли 2008 г. по отношение на максималното съдържание за дезоксиниваленол, зеараленон и фумонизин B1 + B2 с оглед включването на максимално съдържание за Т-2 токсин и HT-2 токсин в зърнените храни и продуктите от тях.
За целта държавите-членки и заинтересованите страни съобщават на Комисията всяка година резултатите от предприетите изследвания включително данни за появата на токсини и напредъка във връзка с прилагането на превантивни мерки с цел да се избегне замърсяването с дезоксиниваленол, зеараленон, Т-2 токсин и HT-2 и фумонизин B1 + B2.“
3.
Приложение I се изменя съгласно приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 юли 2006 г. Настоящият регламент не се прилага за продукти, които са били пуснати на пазара преди 1 юли 2006 г. в съответствие с приложимите разпоредби. Тежестта, свързана с доказване кога продуктите са били пуснати на пазара, се поема от съответното предприятие от хранително-вкусовата промишленост.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 6 юни 2005 година.