KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1071/2007
af 18. september 2007
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af koks i stykker med en diameter på over 80 mm (koks 80+) med oprindelse i Folkerepublikken Kina
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (herefter »grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
I henhold til grundforordningens artikel 5 offentliggjorde Kommissionen den 20. december 2006 en meddelelse (herefter »indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af koks i stykker med en diameter på over 80 mm (koks 80+) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter »Kina« eller »det berørte land«).
(2)
Proceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 20. november 2006 af tre EF-producenter (herefter »klagerne«), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 30 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af koks 80+. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der foregik dumping af den pågældende vare, og at dette havde medført væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
(3)
Den pågældende vare var allerede underlagt antidumpingforanstaltninger fra juni 2000 til 2004. Foranstaltningerne blev iværksat midlertidigt med Kommissionens beslutning nr. 1238/2000/EKSF (3) og endeligt ved Kommissionens beslutning nr. 2730/2000/EKSF (4) (herefter »de forudgående foranstaltninger«), men disse foranstaltninger blev suspenderet i marts 2004 ved Kommissionens beslutning 2004/264/EF (5) på grund af en midlertidig ændring i markedsforholdene. Suspensionen blev forlænget ved Rådets forordning (EF) nr. 2117/2004 (6) indtil den 15. december 2005, hvor foranstaltningerne udløb.
2. Parter berørt af proceduren
(4)
Kommissionen underrettede officielt de klagende producenter og andre EF-producenter, repræsentanterne for Kina, eksporterende producenter i Kina, importører/forhandlere samt brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. En producent i Kina samt producenter, brugere og én importør i Fællesskabet tilkendegav deres synspunkter skriftligt. Alle parter, der anmodede herom inden for den fastsatte frist, og som dokumenterede, at der var særlige grunde til, at de burde høres, fik mulighed for at blive hørt mundtligt.
(5)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter og importører, der syntes at være involveret i undersøgelsen, og i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen fandtes det hensigtsmæssigt at anvende stikprøveudtagning.
(6)
For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter og importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og fremlægge oplysninger som specificeret i indledningsmeddelelsen. Da kun én eksporterende producent ønskede at samarbejde i undersøgelsen, besluttedes det, at stikprøver ikke var påkrævede.
(7)
For så vidt angår importører af koks 80+, ønskede kun én importør at samarbejde, og det besluttedes derfor ligeledes, at stikprøver ikke var påkrævede.
(8)
For at give den eneste samarbejdende eksporterende producent i Kina mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling i henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforordningen eller individuel behandling i henhold til artikel 9, stk. 5, i grundforordningen, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til denne kinesiske eksporterende producent. Den eksporterende producent anmodede hverken om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling.
(9)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til parter, der vidstes at være berørt, og til alle andre selskaber, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra den eksporterende producent i Kina, fra fem producenter i Fællesskabet, fra én importør og fra 36 brugere. Endvidere fremsendte adskillige brugere kommentarer uden at besvare spørgeskemaet. Der indkom også besvarelser fra udvalget for europæiske støberisammenslutninger (Committee of Associations of European Foundries), der også svarede på sine medlemmers vegne, nemlig de nationale støberisammenslutninger i 17 EU-medlemsstater.
(10)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:
a)
Producenter i Fællesskabet:
-
Industrial Química del Nalón, SA, Oviedo, Asturias, Spanien
-
Industrias Doy Manuel Mórate, SL, Oviedo, Asturias, Spanien
-
Italiana Coke SpA, Savona, Italien
-
OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Tjekkiet
-
Productos de Fundición, SA, Baracaldo, Vizcaya, Spanien
b)
Ikke-forretningsmæssigt forbunden importør i Fællesskabet:
-
ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Tyskland
c)
Brugere i Fællesskabet:
-
Rockwool International A/S og dets datterselskab Rockwool A/S, Denmark; Hedehusene, Danmark
-
Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Stadttalendorf, Tyskland.
(11)
Da ingen havde anmodet om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, og det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina på grundlag af oplysninger fra det udvalgte referenceland, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:
Producenter i referencelandet (USA):
-
Tonawanda Coke Co., New York
-
Erie Coke Co., Pennsylvania.
3. Undersøgelsesperiode
(12)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2005 til 30. september 2006 (herefter »undersøgelsesperioden«). For så vidt angår de udviklingstendenser, der var relevante for undersøgelsen af skade, analyserede Kommissionen perioden fra 1. januar 2003 til udgangen af undersøgelsesperioden (herefter »den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(13)
Den pågældende vare er koks af stenkul i stykker med en diameter på over 80 mm (koks 80+) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter »den pågældende vare«), henhørende under KN-kode ex 2704 00 19.
(14)
Koks af stenkul i stykker med en diameter på over 80 mm (koks 80+) fremstilles af bituminøst kul, som er organisk sedimentsten, der udvindes af jorden. Stålindustrien anvender hovedsagelig små og mellemstor koks (koks 80-, også kaldet »højovnskoks«), hvorimod støbejerns- og isolationsindustrien anvender større koks (koks 80+, også kaldet »støberikoks«) til deres kupolovne. Begge disse kokstyper henhører under samme KN-kode.
(15)
Det fremgik af undersøgelsen, at alle typer af den pågældende vare, uanset forskelle i råkulkvalitet, forskelle i fremstillingsmetoderne og forskelle i klumpstørrelse, har samme grundlæggende tekniske og kemiske egenskaber og samme anvendelsesformål som forbrændingsmiddel i kupolovne.
(16)
Det konkluderes derfor, at den pågældende vare er støberikoks med oprindelse i Kina, dvs. koks i stykker med en diameter på over 80 mm af en type, der anvendes i kupolovne. Det konkluderes endvidere, at alle kvaliteter af støberikoks er en og samme vare, da de alle har de samme grundlæggende tekniske og kemiske egenskaber og de samme anvendelsesformål.
2. Samme vare
(17)
Det fremgik af undersøgelsen, at koks 80+ fremstillet og solgt i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen, koks 80+ fremstillet i Kina og solgt til eksport til Fællesskabet og koks 80+ fremstillet og solgt i referencelandet (USA) har samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber og samme anvendelsesformål. Det konkluderes derfor, at der jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen er tale om samme vare.
C. DUMPING
1. Samarbejde
(18)
Som allerede nævnt i betragtning 6 ovenfor samarbejdede kun én kinesisk eksporterende producent i proceduren. Denne eksporterende producents eksport udgjorde under 30 % af den samlede import til Fællesskabet af koks 80+ med oprindelse i Kina i undersøgelsesperioden. Det konkluderes derfor, at samarbejdsgraden er meget lav. De kinesiske repræsentanter er blevet oplyst om, at en så lav samarbejdsgrad kan medføre anvendelse af artikel 18 i grundforordningen.
2. Normal værdi
a) Referenceland
(19)
I indledningsmeddelelsen påtænktes det at vælge USA som et egnet referenceland med henblik på fastsættelse af den normale værdi for Kina, og de berørte parter anmodedes om at fremsætte bemærkninger til dette valg. Der blev ikke fremsat kommentarer eller indvendinger fra nogen parter i denne forbindelse.
(20)
USA har et relativt stort og åbent hjemmemarked for koks 80+ med fem hjemmemarkedsproducenter (i undersøgelsesperioden) og et tilstrækkelig importniveau. Der anvendes endvidere produktionsmetoder for den pågældende vare, der er sammenlignelige med de i Kina anvendte.
(21)
Man undersøgte også egnetheden for andre lande, der fandtes muligvis at have en produktion af koks 80+. For Australiens vedkommende, der var det eneste land, hvor der fandtes beviser for en produktion af den pågældende vare, fremgik det af oplysninger fra den eneste australske producent, at det australske hjemmemarked er meget begrænset.
(22)
Under disse omstændigheder forekom valget af USA som referenceland rimeligt og berettiget. Der blev derfor anmodet om samarbejde med den amerikanske sammenslutning af koksproducenter.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(23)
I overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, i grundforordningen, beregnedes den normale værdi på grundlag af de kontrollerede oplysninger, der blev modtaget fra de to samarbejdende producenter i USA.
(24)
For at fastsætte den normale værdi undersøgte Kommissionen først, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen, om de to samarbejdende producenter i USA's samlede hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder af samme vare var repræsentativt sammenlignet med det samlede eksportsalg til Fællesskabet, dvs. om det samlede salgsvolumen udgjorde mindst 5 % af den samlede salgsmængde, der blev eksporteret til Fællesskabet. I denne sammenhæng bør det bemærkes, at den pågældende vare består af en enkelt produkttype.
(25)
Kommissionen undersøgte derefter, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i grundforordningen, om det ovennævnte hjemmemarkedssalg kunne anses for at have fundet sted i normal handel. Man konstaterede, at over 95 % af salgsvolumen på hjemmemarkedet var profitabelt.
(26)
Som følge heraf fastsattes den normale værdi som de to samarbejdende amerikanske producenters vejede gennemsnitlige salgspris på hjemmemarkedet for alle salgstransaktioner til uafhængige kunder.
3. Eksportpris
(27)
Som følge af det begrænsede samarbejde fra Kina blev eksportprisen hovedsagelig fastsat med udgangspunkt i de bedste foreliggende oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen. Siden januar 2006 findes der ikke nogen særskilt Taric-kode for koks 80+. Derfor har man ikke kunnet anvende Eurostat-tal til udregning af de kinesiske eksportpriser for koks 80+ eller volumen for undersøgelsesperioden. Man kunne imidlertid få detaljerede oplysninger om mængder af og priser for koks 80+ importeret fra Kina i undersøgelsesperioden fra toldmyndighederne i de importerende medlemsstater.
(28)
Da sådanne oplysninger om import af den pågældende vare i undersøgelsesperioden var de bedste foreliggende oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen, blev de anvendt til at vurdere mængder af og priser for importen fra Kina i undersøgelsesperioden. Da den eneste samarbejdende eksporterende producent havde fremsendt oplysninger om eksportpriserne, blev disse oplysninger også taget i betragtning, hvorved det konstateredes, at de var på linje med de oplysninger, der var fremkommet fra de ovennævnte toldmyndigheder. Den vejede gennemsnitlige nettoeksportpris ab fabrik udarbejdet på basis af disse oplysninger udgjorde 107,73 EUR pr. ton.
4. Sammenligning
(29)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, korrigeret for forskelle, som påvirkede prisen og prissammenligneligheden. Følgelig blev der justeret for forskelle i fysiske egenskaber, rabatter, transport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger, kredit- og eftersalgsserviceomkostninger, hvor dette var berettiget og kunne dokumenteres.
(30)
Den eneste samarbejdende kinesiske eksporterende producent hævdede, at den pågældende vare importeret fra Kina i undersøgelsesperioden var af en afvigende kvalitet end den samme vare fremstillet i referencelandet og krævede yderligere sigtning, inden den reelt kunne sælges.
(31)
Der blev foretaget en sammenligning af de kemiske og størrelsesmæssige kvalitetskrav for den pågældende vare og den samme vare i referencelandet, og der blev indrømmet en justering for de konstaterede kvalitetsforskelle. For så vidt angår sigtningen i Europa er en justering ikke nødvendig, da sigtningen finder sted efter fastsættelsen af cif-værdien, som er udgangspunkt for eksportprisen ab fabrik.
5. Dumpingmargen
(32)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi ab fabrik og den vejede gennemsnitlige eksportpris ab fabrik. Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør den landsdækkende dumpingmargen 53,3 %.
D. SKADE
1. Generelt
(33)
Som allerede nævnt i betragtning 3 ovenfor, blev der i 2000 indført antidumpingforanstaltninger på koks 80+ med oprindelse i Kina. Disse foranstaltninger blev suspenderet i marts 2004 og udløb i december 2005. I den betragtede periode var der således foranstaltninger i kraft over for import fra det pågældende land.
2. Produktion i Fællesskabet og EF-erhvervsgrenen
(34)
Inden for Fællesskabet fremstilles den samme vare af syv producenter. Produktionen fra disse syv EF-producenter anses derfor for at udgøre Fællesskabets produktion, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(35)
Af disse syv producenter erklærede i alt fem, at de var interesseret i at samarbejde i proceduren inden for tidsfristen i indledningsmeddelelsen, og de samarbejdede korrekt i forbindelse med undersøgelsen. De fem producenter tegnede sig for en stor del af den samlede produktion i Fællesskabet af den samme vare, i dette tilfælde ca. 75 %. De fem samarbejdende producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet (herefter »EF-erhvervsgrenen«), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De resterende to EF-producenter vil herefter blive omtalt som »de øvrige EF-producenter«. Ingen af de to øvrige EF-producenter gjorde indsigelse mod klagen.
3. Forbrug i Fællesskabet
(36)
EF-forbruget blev fastsat ud fra salgsmængden af EF-erhvervsgrenens egen produktion, som er bestemt for EF-markedet, oplysninger om salgsmængde i Fællesskabet for de øvrige EF-producenters vedkommende og sammenlignet med anslåede oplysninger fra de øvrige EF-producenter og oplysninger fra brugere, samt på basis af importtallene. For så vidt angår de kinesiske importtal fandtes der ikke nogen særskilt Taric-kode for koks 80+ i 2006, og derfor ingen Eurostat-tal. Derfor har man foreløbig fastsat importmængderne for undersøgelsesperioden ud fra detaljerede oplysninger fra toldmyndighederne i de importerende medlemsstater, som allerede nævnt i betragtning 27 ovenfor. For årene 2003 og 2005 er importmængderne foreløbig blevet baseret på oplysninger fra Eurostat, der er blevet sammenlignet med markedsoplysninger indhentet som led i undersøgelsen fra brugere og importører. For så vidt angår 2004 er der en skarp kontrast mellem Eurostat-oplysningerne om importmængderne og de markedsoplysninger, der blev indhentet som led i undersøgelsen fra producenter, importører og brugere. I henhold til markedsoplysningerne var der kun en ringe kinesisk import i 2004, hvorimod tallene fra Eurostat udviser en væsentlig stigning i denne import i 2004. Det forekommer derfor sandsynligt, at importørerne efter suspensionen af de foreløbige foranstaltninger i marts 2004 deklarerede nogen import af koks 80- under Taric-koden for koks 80+, og at oplysningerne fra Eurostat derfor ikke giver noget korrekt billede af importmængderne i 2004. Derfor, og på grund af det meget ringe samarbejde fra de kinesiske eksporterende producenter og importørerne i Fællesskabet, er importmængderne for 2004 på nuværende tidspunkt af undersøgelsen blevet fastsat med udgangspunkt i de i klagen indeholdte oplysninger, som er på linje med de oplysninger, der blev indhentet som led i undersøgelsen fra importører og brugere. Kommissionen vil dog fortsætte sin undersøgelse om importmængderne, før der vil blive truffet endelig afgørelse om dette forhold.
(37)
På grundlag af ovenstående konstaterede man, at forbruget i Fællesskabet steg i den betragtede periode, og i undersøgelsesperioden var fællesskabsmarkedet for den pågældende vare og den samme vare cirka 25 % større end i 2003.
2003
2004
2005
UP
Forbruget i Fællesskabet (1 000 tons) (interval) (7)
1 100-1 500
1 300-1 700
1 350-1 750
1 400-1 800
Indeks (2003 = 100)
100
119
122
125
4. Import fra det pågældende land
a) Den pågældende imports mængde og markedsandel
(38)
Baseret på de foreliggende oplysninger fra toldmyndighederne og samarbejdende parter har Kina i hele den betragtede periode været den eneste kilde til import af den pågældende vare til Fællesskabet. Derfor betragtes hele importmængden til Fællesskabet i den betragtede periode som havende oprindelse i Kina.
(39)
Baseret på de aktuelt foreliggende oplysninger, som allerede anført i betragtning 36 ovenfor, konstateredes det, at importmængderne fra Kina af den pågældende vare til Fællesskabet steg med 45 % fra 2003 (ca. 311 000 tons) til undersøgelsesperioden (over 452 000 tons).
(40)
Markedsandelen for import fra det pågældende land steg fra 24 % i 2003 til 28 % i undersøgelsesperioden, dvs. med 4 procent. I selve undersøgelsesperioden steg markedsandelen for import fra det pågældende land med 3 procentpoint i forhold til 2005.
2003
2004
2005
UP
Importmængde fra Kina (tons)
310 755
150 000
386 485
452 011
Indeks (2003 = 100)
100
48
124
145
Markedsandel for import fra Kina
24 %
10 %
25 %
28 %
b) Priser
(41)
Eftersom der ikke findes Eurostat-oplysninger om importen fra Kina af den pågældende vare for 2006 (se betragtning 36 ovenfor) og på grund af det meget begrænsede samarbejde fra kinesiske eksporterende producenter og importører i Fællesskabet, er gennemsnitsprisen for import af den pågældende vare med oprindelse i Kina for undersøgelsesperioden foreløbig blevet fastsat med udgangspunkt i de ovenfor i betragtning 27 anførte detaljerede oplysninger fra EU-toldmyndighederne. For årene 2003-2005 er gennemsnitsimportprisen foreløbig blevet fastsat med udgangspunkt i Eurostat-oplysninger, der stemmer overens med undersøgelsesresultaterne. For så vidt angår tallene for 2004 bør det bemærkes, at om end de (som allerede anført i betragtning 36 ovenfor) forekommer ukorrekte for så vidt angår importmængderne, er Eurostat-oplysningerne vedrørende importpriserne for 2004 i overensstemmelse med undersøgelsesresultaterne og prissammenligninger mellem pristendenser for koks 80+ og koks 80- i hele den betragtede periode. Derfor har man foreløbig anvendt Eurostat-oplysninger til fastsættelse af importpriserne også for 2004. Kommissionen vil dog fortsætte sin undersøgelse om importpriserne, før der vil blive truffet endelig afgørelse om dette forhold.
(42)
Baseret på de ovenstående oplysninger kan man konstatere, at gennemsnitsprisen for import af den pågældende vare med oprindelse i Kina blev mere end fordoblet fra 2003 (122 EUR/ton) til 2004 (275 EUR/ton), men at der skete et væsentligt fald i 2005 (224 EUR/ton), en tendens, der fortsatte i undersøgelsesperioden (156 EUR/ton). Procentuelt faldt priserne med 35 % fra 2004 til undersøgelsesperioden; i hele den betragtede periode (2003-UP) steg priserne dog med 27 %.
2003
2004
2005
UP
Gennemsnitspris, cif EU-grænse, for import fra Kina (EUR/ton)
122
275
224
156
Indeks (2003 = 100)
100
225
184
127
c) Prisunderbud
(43)
Med henblik på at fastsætte prisunderbuddet undersøgte Kommissionen prisoplysningerne for undersøgelsesperioden. De relevante priser er EF-erhvervsgrenens salgspriser, som er nettopriser efter fradrag for rabatter og afslag. Disse priser justeredes om nødvendigt til ab fabrik, dvs. med fradrag af fragtomkostninger i Fællesskabet. De pågældende landes importpriser, som allerede nævnt i betragtning 41 ovenfor baseret på de tilgængelige oplysninger, blev om nødvendigt justeret til cif-priser, frit Fællesskabets grænse, og om nødvendigt justeret for omkostninger efter importen (sigtnings- og toldbehandlingsomkostninger), som var gældende for importører i Fællesskabet.
(44)
Sammenligningen viste, at den pågældende vare med oprindelse i Kina i undersøgelsesperioden blev solgt i Fællesskabet til priser, der procentmæssigt underbød EF-erhvervsgrenens salgspriser med 10,2 %.
5. EF-erhvervsgrenens situation
(45)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer, der kunne have indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
a) Produktion
(46)
Fra et niveau på omkring 824 000 tons i 2003 steg EF-erhvervsgrenens produktion til et højdepunkt på omkring 1 017 000 tons i 2004, der senere faldt i 2005 og igen steg lidt i undersøgelsesperioden. Den væsentlige stigning i EF-erhvervsgrenens produktion i 2004 kan forklares ved, at der var ringe udbud på markedet på grund af ringe import fra Kina, og at anlæg til fremstilling af koks 80+ i Fællesskabet blev lukket. Overordnet set steg produktionen i den betragtede periode med 18 % til omkring 971 000 tons i undersøgelsesperioden.
2003
2004
2005
UP
Produktion (tons)
823 728
1 016 682
953 522
971 137
Indeks (2003 = 100)
100
123
116
118
b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(47)
EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet var stabil omkring 1,1 mio. tons i hele den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen var 75 % i 2003. Den steg til 93 % i 2004, faldt let til 87 % i 2005, og steg igen til 89 % i undersøgelsesperioden. Det bør bemærkes, at denne industrigren er speciel i og med, at dens produktionskapacitetsgrad er temmelig stabil, da produktionsprocessen ikke uden videre kan standses midlertidigt.
2003
2004
2005
UP
Produktionskapacitet (tons)
1 092 472
1 092 472
1 092 472
1 092 472
Indeks (2003 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse
75 %
93 %
87 %
89 %
Indeks (2003 = 100)
100
123
116
118
c) Salgsmængde
(48)
EF-erhvervsgrenens salg af sin egen produktion til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på fællesskabsmarkedet steg markant i 2004 (40 %), men faldt noget i løbet af 2005 (et fald på 12 procentpoint) og undersøgelsesperioden (et fald på yderligere 3 procentpoint). Overordnet set steg salgsmængden med 25 % i hele den betragtede periode, dvs. med en procentsats tilsvarende væksten i fællesskabsforbruget.
2003
2004
2005
UP
Salgsmængde i Fællesskabet (tons)
658 641
921 347
845 688
825 013
Indeks (2003 = 100)
100
140
128
125
d) Markedsandel
(49)
EF-erhvervsgrenens markedsandel var forholdsvis stabil i den betragtede periode, og lå på omkring 51 % både i 2003 og i undersøgelsesperioden. Man kunne konstatere en midlertidig stigning i 2004 på grund af manglende import fra Kina. Over hele den betragtede periode har EF-erhvervsgrenen kunnet udnytte det øgede marked, dvs. det stigende forbrug i Fællesskabet, til at bibeholde sin markedsandel. Hvis man derimod betragter undersøgelsesperioden har EF-erhvervsgrenen mistet omkring 2,5 % af sin markedsandel i forhold til 2005.
2003
2004
2005
UP
EF-erhvervsgrenens markedsandel
51,2 %
60,3 %
53,8 %
51,3 %
Indeks (2003 = 100)
100
118
105
100
e) Vækst
(50)
Mellem 2003 og undersøgelsesperioden, hvor fællesskabsforbruget steg med 25 procentpoint, steg EF-erhvervsgrenens salgsmængde på fællesskabsmarkedet tilsvarende, og dens markedsandel forblev derfor uændret. I den samme periode steg markedsandelen for dumpet import med omkring 4 procentpoint, svarende til en stigning på omkring 141 000 tons solgt på fællesskabsmarkedet.
f) Salgspriser i Fællesskabet
(51)
Gennemsnitsenhedspriserne for EF-erhvervsgrenens salg af sin egen produktion til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på fællesskabsmarkedet steg markant fra 2003 (154 EUR/ton) til 2005 (244 EUR/ton), og faldt derefter i undersøgelsesperioden, men var dog stadig 29 % højere end i 2003 (199 EUR/ton).
2003
2004
2005
UP
Enhedspris, EU-markedet (EUR/ton)
154
192
244
199
Indeks (2003 = 100)
100
125
158
129
(52)
Under hensyntagen til omfanget af prisunderbud for den pågældende import har denne import uden tvivl indvirket på EF-erhvervsgrenens salgspriser.
g) Lagre
(53)
EF-erhvervsgrenens slutlagre steg markant i den betragtede periode. Lagrene steg først med 29 % i 2004, med yderligere 41 procentpoint i 2005 og med 88 procentpoint i undersøgelsesperioden. Lagerbeholdningerne er imidlertid relativt ubetydelige i forhold til omfanget af den årlige produktion (omkring 3,5 % i 2003 og 7,6 % i undersøgelsesperioden). Eftersom EF-erhvervsgrenens EU-salgsmængde, som beskrevet i betragtning 48 ovenfor, generelt steg, kan de større slutlagre forklares ved faldet i EF-erhvervsgrenens eksportsalg i den betragtede periode, som beskrevet i betragtning 70 nedenfor.
2003
2004
2005
UP
Lagerbeholdninger (tons)
28 761
37 007
48 834
74 127
Indeks (2003 = 100)
100
129
170
258
h) Investeringer
(54)
EF-erhvervsgrenens årlige investeringer i produktionen af den samme vare forblev stabile i den betragtede periode, omkring 9 mio. EUR årligt, undtagen et midlertidigt lavere niveau i 2004. EF-erhvervsgrenens investeringer vedrørte hovedsageligt vedligeholdelse og fornyelse af eksisterende udstyr (i et vist omfang for at kunne opfylde visse EU-miljøkrav) og ikke med henblik på at øge produktionskapaciteten.
2003
2004
2005
UP
Nettoinvesteringer (1 000 EUR)
8 951
8 139
9 059
9 070
Indeks (2003 = 100)
100
91
101
101
i) Rentabilitet, investeringsafkast, likviditet og evne til at rejse kapital
(55)
I den betragtede periode steg EF-erhvervsgrenens rentabilitet, udtrykt som procentsats af nettosalget, markant fra 2003 (11 %) til 2005 (18 %), men situationen ændrede sig dramatisk i undersøgelsesperioden, hvor EF-erhvervsgrenen begyndte at lide tab (- 1 %). Dette markante fald i EF-erhvervsgrenens rentabilitet skyldtes et kraftigt fald i salgspriserne mellem 2005 og undersøgelsesperioden.
(56)
Afkastet af investeringerne, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk udviklingen i rentabiliteten.
(57)
EF-erhvervsgrenens likviditet udviste en lignende negativ tendens, hvilket medførte en væsentlig generel forringelse af EF-erhvervsgrenens finansielle situation i undersøgelsesperioden.
(58)
Undersøgelsen afslørede ingen reelle vanskeligheder hos EF-erhvervsgrenen med hensyn til at rejse kapital. I den henseende bør det dog bemærkes, at erhvervsgrenens særlige karakteristika, dvs. at produktionsprocessen ikke kan standses, uden at ovnene ødelægges, bevirker, at nedlukning og senere nystart af visse ovne ville kræve meget betydelige ekstra investeringer (af EF-erhvervsgrenen anslået til omkring 2 mio. EUR pr. ovn). EF-erhvervsgrenen anslår, at muligheden for at rejse yderligere kapital til sådanne investeringer vil være begrænset, medmindre investorerne har tillid til koks 80+-markedets rentabilitet. Derfor er EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet nødvendigvis forholdsvis fast.
2003
2004
2005
UP
Rentabilitet for EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
11 %
17 %
18 %
-1 %
Indeks (2003 = 100)
100
158
169
-8
Investeringsafkast (fortjeneste i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
5 %
23 %
17 %
-9 %
Indeks (2003 = 100)
100
460
340
- 180
Likviditet (1 000 EUR)
17 641
13 633
34 600
4 669
Indeks (2003 = 100)
100
77
196
26
j) Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
(59)
Beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen steg med 13 % fra 2003 til undersøgelsesperioden. Sammenholdt med den øgede produktion forblev EF-erhvervsgrenens arbejdsstyrkes produktivitet, målt i ton/ansat/år, stabil. De gennemsnitlige årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg med 9 % over den betragtede periode.
2003
2004
2005
UP
Antal beskæftigede
680
754
734
767
Indeks (2003 = 100)
100
111
108
113
Produktivitet (tons/ansat)
1 676
1 954
1 760
1 697
Indeks (2003 = 100)
100
117
105
101
Arbejdskraftomkostninger pr. ansat
(1 000 EUR)
28
28
29
31
Indeks (2003 = 100)
100
100
105
109
k) Størrelsen af den aktuelle dumpingmargen
(60)
Hvad angår virkningerne for EF-erhvervsgrenen af den aktuelle dumpingmargens størrelse, kan disse ikke anses for at være ubetydelige i betragtning af dumpingimportens omfang, markedsandele og priser.
(61)
Som allerede anført i betragtning 3 ovenfor blev de hidtidige antidumpingforanstaltninger suspenderet i marts 2004, da man formodede, at den midlertidige ændring i markedsforholdene ville bevirke, at skaden i forbindelse med import af den pågældende vare med oprindelse i Kina sandsynligvis ikke ville genopstå. Den daværende undersøgelsesperiode for mængder og priser af den pågældende vare var fra den 1. oktober 2002 til den 30. september 2003. Denne suspension blev forlænget til december 2005, hvor foranstaltningerne udløb. På grund af dette vurderes det, at tidligere dumping ikke har haft væsentlig indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation i løbet af den betragtede periode i denne undersøgelse.
6. Konklusion om skade
(62)
Mellem 2003 og undersøgelsesperioden steg mængden af dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i Kina med 45 %, og den hertil svarende markedsandel for dumpingimporten steg med omkring 4 procentpoint. Gennemsnitspriserne på dumpingimporten var lavere end EF-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode, med undtagelse af det usædvanlige år 2004. I undersøgelsesperioden underbød priserne for importen fra det pågældende land væsentligt EF-erhvervsgrenens priser, da man kunne konstatere en underbudsmargen på 10,2 %.
(63)
Frem til 2005 udviklede de fleste skadesindikatorer for EF-erhvervsgrenen sig i positiv retning (selv om en vis stabilisering fra det ekstraordinære år 2004 allerede kunne konstateres i 2005), men der var tale om en negativ udvikling i undersøgelsesperioden. Dette gælder i særlig grad for de finansielle indikatorer for EF-erhvervsgrenen, navnlig rentabiliteten: fortjenstmargenerne, der i 2004-2005 udgjorde 17-18 %, faldt markant i undersøgelsesperioden, og EF-erhvervsgrenen led tab. Også afkastet af investeringerne og likviditeten udviklede sig negativt. Denne markant negative udvikling skyldtes et stort fald i priserne mellem 2005 og undersøgelsesperioden, hvor den gennemsnitlige salgspris for den samme vare fremstillet af EF-erhvervsgrenen faldt med 19 %, og dermed skadede rentabiliteten.
(64)
Et stort antal andre skadesindikatorer udviklede sig også negativt mellem 2005 og undersøgelsesperioden, om end ikke i samme omfang som rentabiliteten: EF-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med omkring 3 %, EF-erhvervsgrenen mistede 2,5 % af dens markedsandel, og dens gennemsnitlige salgspriser faldt med 19 %. På den anden side udviste produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse og beskæftigelse en i nogen grad positiv udvikling fra 2005 til undersøgelsesperioden.
(65)
Konklusionen er derfor foreløbig, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledende bemærkninger
(66)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, har Kommissionen undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina har forvoldt EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Dumpingimportens følgevirkninger
(67)
Mellem 2003 og undersøgelsesperioden steg omfanget af importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina med 45 %, og dens andel af fællesskabsmarkedet lå på et betydeligt niveau i hele den betragtede periode, dvs. mindst en markedsandel på 24 %. I undersøgelsesperioden var markedsandelen 28 %. Gennemsnitsprisen for denne import steg generelt med 46 % mellem 2003 og undersøgelsesperioden, men priserne var generelt lavere end EF-erhvervsgrenens i den betragtede periode, undtagen det ekstraordinære år 2004. I undersøgelsesperioden underbød gennemsnitsprisen for import fra Kina EF-erhvervsgrenens gennemsnitspriser med 10,2 %. For at sikre sin tilstedeværelse på hjemmemarkedet og på grund af de lave priser forårsaget af importen fra Kina var EF-erhvervsgrenen tvunget til at sænke sine salgspriser med 29 % i undersøgelsesperioden. Til trods herfor mistede EF-erhvervsgrenen 2,5 % af sin markedsandel fra 2005 til undersøgelsesperioden.
(68)
Som følge af denne illoyale prispolitik i forbindelse med dumpingimporten fra Kina blev EF-erhvervsgrenens priser trykket og kunne ikke længere dække de betydelige omkostninger til råmaterialer. Det blev yderligere bekræftet af den betydelige forringelse af EF-erhvervsgrenens rentabilitet i undersøgelsesperioden.
(69)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at lavprisimporten fra Kina, som i væsentlig grad underbød EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden, og hvis omfang også øgedes, spillede en afgørende rolle ved forværringen af EF-erhvervsgrenens situation, hvilket afspejles i det markante fald i rentabiliteten og forværring af andre finansielle indikatorer i undersøgelsesperioden, samt i et fald i markedsandelen.
3. Virkninger af andre faktorer
a) EF-erhvervsgrenens eksportresultater
(70)
Det fremgår af tabellen nedenfor, at EF-erhvervsgrenens eksportsalgsmængde for koks 80+ faldt med 36 % i den betragtede periode. I undersøgelsesperioden derimod, hvor EF-erhvervsgrenens rentabilitet, som forklaret ovenfor, styrtdykkede, var der en væsentlig fremgang i eksportsalget. Hertil kommer, at eksportsalgsniveauet ikke er specielt vigtigt i sammenhæng med EF-erhvervsgrenens samlede salg, da eksporten kun udgør 10 % af det samlede salg i undersøgelsesperioden. Kommissionen finder derfor, at faldet i eksportaktiviteten ikke væsentligt har bidraget til den materielle skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.
2003
2004
2005
UP
Eksportsalgsmængde (tons)
140 511
103 409
56 453
90 402
Indeks (2003 = 100)
100
74
40
64
b) Import fra andre tredjelande
(71)
I henhold til de bedste oplysninger anført i betragtning 38 ovenfor var der ingen import fra andre tredjelande end Kina i den betragtede periode. Kommissionen finder derfor, at import til EU med oprindelse i andre tredjelande ikke har bidraget til den materielle skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.
c) Konkurrence fra de øvrige EF-producenter
(72)
Som allerede anført i betragtning 35 ovenfor samarbejdede de to øvrige EF-producenter ikke i forbindelse med undersøgelsen. Disse to producenter stillede dog visse oplysninger om deres samlede produktion og salgsmængder til rådighed for Kommissionen, som blev sammenholdt med oplysninger indhentet fra de samarbejdende EF-producenter. Der fandtes ingen oplysninger om de øvrige EF-producenters salgspriser.
(73)
Ud fra de foreliggende oplysninger skønnes det, at de to øvrige EF-producenters salgsmængde i Fællesskabet udgjorde mellem 280 000 og 380 000 tons i undersøgelsesperioden (8). Tilsvarende udgjorde deres markedsandel omkring 20 %. Som konstateret ovenfor forblev EF-erhvervsgrenens markedsandel relativt stabil i hele den betragtede periode, mens den kinesiske imports markedsandel i samme periode steg med 4 procentpoint. Derfor må importen fra Kina logisk set også have overtaget væsentlige markedsandele fra de øvrige EF-producenter, når man betragter hele perioden. Imidlertid svarer den vækst på 3 procentpoint af markedsandelen, som den kinesiske import opnåede i undersøgelsesperioden, til et tilsvarende tab i markedsandelen for EF-erhvervsgrenen (2,5 procentpoint).
(74)
I betragtning af ovennævnte og de manglende oplysninger om det modsatte konkluderes det foreløbigt, at de øvrige EF-producenter ikke har bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.
d) Råvarepriser
(75)
Visse interesserede parter hævdede, at den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes stigninger i råvarepriserne. Det konstateredes, at den grundlæggende råvare, der anvendes ved fremstillingen af koks 80+, er kokskul, der tegner sig for omkring 50 % af produktionsomkostningerne for koks 80+. Det kokskul, der benyttes af EF-erhvervsgrenen, importeres fra USA, undtagen for én EF-producent, der anvender lokalt udvundet kokskul. For så vidt angår priserne på det af EF-erhvervsgrenen benyttede kokskul fremgik det af undersøgelsen, at de steg væsentligt og konstant i den betragtede periode, som det fremgår af nedenstående tabel:
2003
2004
2005
UP
Gennemsnitspris for kokskul (EUR/ton produceret koks 80+)
77
97
126
127
Indeks (2003 = 100)
100
125
163
164
(76)
I denne forbindelse kunne stigningen i råvarepriserne mellem 2003 og 2005 overvæltes på EF-erhvervsgrenens salgspriser, der som nævnt i betragtning 51 steg i samme periode, hvilket faldt sammen med EF-erhvervsgrenens højere fortjenstmargener. I modsætning hertil forværredes EF-erhvervsgrenens finansielle situation dramatisk i undersøgelsesperioden, til trods for en prisstigning på råmaterialer på kun 1 procentpoint i forhold til 2005, da EF-erhvervsgrenens salgspriser faldt kraftigt.
(77)
Kommissionen finder derfor, at råvarepriserne ikke bidrog til den væsentlige skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(78)
Det kan konkluderes, at ovenstående analyse har vist, at importen fra Kina bevirkede et væsentligt prisfald på fællesskabsmarkedet i undersøgelsesperioden, hvor importen fra Kina i væsentlig grad underbød EF-erhvervsgrenens priser. Dette prisfald førte til et skarpt fald i EF-erhvervsgrenens salgspriser, hvilket faldt sammen med et abrupt fald i EF-erhvervsgrenens rentabilitet, forrentning af investeringer og likviditet. Herudover bevirkede den øgede import fra Kina i undersøgelsesperioden en stigende markedsandel (3 procentpoint), hvilket medførte et tilsvarende fald i EF-erhvervsgrenens markedsandel (2,5 procentpoint).
(79)
På den anden side set viste undersøgelsen af andre faktorer, der kunne have skadet EF-erhvervsgrenen, at ingen af disse kunne have haft nogen væsentlig virkning.
(80)
I betragtning af ovenstående analyse, hvor der er gjort behørigt rede for alle kendte faktorers konsekvenser for EF-erhvervsgrenens situation set i forhold til dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten med oprindelse i det pågældende land har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. FÆLLESSKABETS INTERESSER
(81)
På dette grundlag undersøgtes det, om der til trods for konklusionerne om dumping, skade og årsagssammenhæng er tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette bestemte tilfælde. Der blev således i henhold til artikel 21, stk. 1, i grundforordningen taget hensyn til de mulige virkninger for alle involverede parter i procedurerne, hvis der indføres foranstaltninger, eller hvis der ikke indføres foranstaltninger. De faktiske tal er i det efterfølgende blevet indekseret af fortrolighedshensyn.
1. Virkningerne på EF-erhvervsgrenen
(82)
Som allerede anført i betragtning 35 ovenfor består EF-erhvervsgrenen af fem virksomheder med produktionsanlæg i Tjekkiet, Italien og Spanien, der beskæftiger omkring 750 personer, der er direkte involveret i produktion, salg og administration af den samme vare. Hvis der indføres foranstaltninger, forventes prisdykket på fællesskabsmarkedet at ophøre og EF-erhvervsgrenens salgspriser at begynde at rette sig op, hvilket vil bevirke, at EF-erhvervsgrenens finansielle situation forbedres.
(83)
Hvis der derimod ikke bliver truffet nogen antidumpingforanstaltninger, kan der forventes en fortsat negativ tendens i udviklingen af EF-erhvervsgrenens finansielle indikatorer, og ikke mindst rentabiliteten. EF-erhvervsgrenen vil så miste yderligere betydelige markedsandele, da den ikke længere vil være i stand til at følge markedspriserne for varer importeret fra Kina. Dette vil sandsynligvis føre til nedskæringer i produktion og investeringer, lukning af visse produktionsanlæg og nedlæggelse af arbejdspladser i Fællesskabet.
(84)
Det konkluderes, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at overvinde virkningerne af den konstaterede skadevoldende dumping.
2. Virkningen af foranstaltningerne på ikke-relaterede importører/forhandlere i Fællesskabet
(85)
Som allerede anført i betragtning 9 ovenfor indkom der kun besvaret spørgeskema fra én importør/forhandler. Ud fra oplysningerne i betragtning 36 stod denne virksomhed i undersøgelsesperioden for næsten hele Fællesskabets import af den pågældende vare.
(86)
Med udgangspunkt i de af den pågældende importør fremsendte oplysninger kunne det fastslås, at andelen af importen af den pågældende vare fra Kina udgjorde omkring 20 % af virksomhedens samlede omsætning i undersøgelsesperioden. Den pågældende importør/forhandler køber ikke udelukkende koks 80+ fra Kina, men også andetsteds, bl.a. hos EF-erhvervsgrenen. Den gennemsnitlige fortjenstmargen for den pågældende importør/forhandler i dennes handel med koks 80+ er på 5-10 %.
(87)
Den samarbejdende importør går ikke ind for, at der indføres foranstaltninger. På grund af den meget stærke stilling, som denne importør har inden for import af den pågældende vare, er det dog sandsynligt, at størstedelen, om ikke alle prisstigninger, på grund af foranstaltningerne vil kunne væltes over på brugerne. I den forbindelse vil indførelsen af antidumpingtold på import fra Kina, jf. betragtning 82 ovenfor, højst sandsynligt føre til en justering af markedspriserne i en let opadgående retning. Derfor kan importører, som køber den pågældende vare i Kina, forventes at kunne vælte disse toldomkostninger over på den endelige kunde. I betragtning af, hvor lidt salget af denne vare betyder i importørens aktiviteter og dennes fortjenstmargen på handel med koks 80+, forventes den foreløbigt fastsatte told under alle omstændigheder ikke i væsentlig grad at påvirke denne erhvervsdrivendes finansielle situation.
3. Virkningen af foranstaltningerne på brugerne
(88)
Som allerede anført i betragtning 9 ovenfor blev der modtaget besvarelser af spørgeskemaerne og andre bemærkninger fra et stort antal brugere og deres sammenslutninger. Brugerindustrien i Fællesskabet består af to hovedsektorer, nemlig producenter af stenuld og støberier.
a) Stenuldproducenter
(89)
Datterselskaber af Rockwool International A/S (herefter »Rockwool«), der tegner sig for næsten hele produktionen af stenuld i Fællesskabet, besvarede det spørgeskema for brugere, det modtog i forbindelse med undersøgelsen. Rockwool anvender i forbindelse med produktionen af stenuld koks 80+ som forbrændingsmiddel til smeltning af sten. Stenuld benyttes hovedsagelig som isoleringsmateriale. Rockwool-gruppen havde som helhed i undersøgelsesperioden en fortjenstmargen på over 10 %.
(90)
Det er konstateret, at Rockwool tegnede sig for omkring 13 % af det samlede forbrug af koks 80+ i Fællesskabet i undersøgelsesperioden og for omkring 18 % af den samlede import af kinesisk koks 80+.
(91)
Selskabet har 15 produktionsanlæg i Fællesskabet, der tilsammen beskæftiger omkring 6 600 personer. Kinesisk koks 80+ benyttes af produktionsanlæg i tre EU-medlemsstater, der samlet beskæftiger 2 400 personer, hvorimod resten af produktionsanlæggene benytter EF-koks 80+. I undersøgelsesperioden tegnede koks 80+ sig for mellem 4 % og 8 % af de samlede produktionsomkostninger for de Rockwool-produktionsanlæg, der benytter kinesisk koks 80+.
b) Støberier
(92)
Støberier tegner sig for omkring 80 % af det samlede forbrug af koks 80+ i Fællesskabet. Koks 80+ benyttes i støberierne som forbrændingsmiddel til smeltning af affaldsmetal til fremstilling af jernholdige støbninger, der benyttes ved fremstilling af dele til automobil-, ingeniør- og maskinsektoren samt til offentlige værker.
(93)
Den mulige virkning af antidumpingforanstaltninger på støberier blev vurderet ud fra besvarelser af spørgeskemaer fra støberier i Fællesskabet, der repræsenterer omkring 18 % af det samlede forbrug af koks 80+ i Fællesskabet og også omkring 18 % af den samlede import af den pågældende vare fra Kina i undersøgelsesperioden. Der blev også modtaget underbyggede bemærkninger fra udvalget for europæiske støberisammenslutninger (Committee of Associations of European Foundries) og den tyske nationale sammenslutning af støberier.
(94)
Det er konstateret, at koks 80+ tegnede sig for 3-6 % af de undersøgte støberiers samlede produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. Dette er i kontrast til påstanden fra udvalget for europæiske støberisammenslutninger, der hævder, at koksprisens andel i støbejernsprisen kan være op til 15 %.
c) Argumenter fremsat af brugerne
(95)
Brugernes første argument mod indførelsen af foranstaltninger er, at EF-erhvervsgrenen ikke alene har tilstrækkelig kapacitet til at dække efterspørgslen efter koks i Fællesskabet. Dette er også blevet anerkendt af EF-erhvervsgrenen, ligesom det også klart fremgår af, at fællesskabsforbruget i undersøgelsesperioden lå på 1,6 mio. tons (som i henhold til brugernes prognoser sandsynligvis ville stige i de kommende år), hvorimod den samlede fællesskabsproduktion i henhold til oplysninger indhentet hos både EF-erhvervsgrenens producenter og de øvrige fællesskabsproducenter (se betragtning 72 ovenfor) på daværende tidspunkt lå på omkring 1,3 mio. tons. Eftersom EF-erhvervsgrenen drives med en høj kapacitetsudnyttelsesgrad, er det indlysende, at import er krævet for at opfylde brugerbehovene, også selv om hele fællesskabsproduktionen ville blive brugt inden for Fællesskabet.
(96)
I denne forbindelse skal det bemærkes, at formålet med antidumpingforanstaltninger er at afhjælpe illoyal handelspraksis, der har en skadelig virkning for EF-erhvervsgrenen, og genskabe en situation med effektiv konkurrence på fællesskabsmarkedet, men ikke at bringe en import til ophør. For så vidt angår konkurrencesituationen på fællesskabsmarkedet skal to forhold understreges. Skønt den ønskede effekt af en indførelse af antidumpingforanstaltninger er en prisstigning på importen med oprindelse i Kina, vil foranstaltningerne for det første ikke lukke fællesskabsmarkedet for de kinesiske importører, og kinesiske varer vil derfor fortsat kunne være til stede på markedet.
(97)
Herudover påstod brugerne, at indførelse af foranstaltninger vil medføre øgede anskaffelsesomkostninger, hvilket vil kunne påvirke deres konkurrenceevne og dermed udsætte deres produktion i Fællesskabet for risiko. Man hævdede også, at situationen ville være endnu mere vanskelig for de brugere, der ikke kan skifte fra at anvende kinesisk koks 80+ til europæisk koks 80+, da de ikke har anden mulighed end at betale den ekstra økonomiske byrde, som antidumpingafgiften udgør.
(98)
Det fremgik af undersøgelsen, at koks 80+ tegner sig for mellem 4 % og 8 % af de samlede omkostninger ved fremstilling af stenuld og 3-6 % af støberiernes samlede omkostninger. Dette betyder, at selv om importørerne ville blive tvunget til at vælte alle meromkostninger i forbindelse med afgiften over på brugerne, vil en antidumpingtold som den foreslåede derfor højst medføre en gennemsnitlig hypotetisk stigning i både Rockwools og støberiernes produktionsomkostninger på omkring 1 %.
(99)
Det skal desuden bemærkes, at hvis EF-erhvervsgrenen for koks 80+ indskrænkes eller forsvinder, vil de disponible forsyningskilder også blive begrænset med deraf følgende negative konsekvenser for brugerne i Fællesskabet, for hvem koks 80+ er af strategisk betydning. I så fald kan forsyningen af koks 80+ i Fællesskabet blive fuldstændig afhængig af den kinesiske produktion, der så vil indtage en dominerende stilling på fællesskabsmarkedet. I denne forbindelse finder man, at tilstedeværelsen af alternative leveringskilder er afgørende for at sikre en rimelig adgang til råvarer.
(100)
Kommissionen har adgang til oplysninger, der tyder på, at der er mangel på kinesisk koks 80+ til eksport af årsager, der ikke har forbindelse med antidumpingproceduren, men i stedet skyldes den kinesiske regerings tiltag til at nedskære eksporten af bl.a. den pågældende vare. Eksportafgiften på koks 80+ er pr. 1. juni 2007 blevet hævet fra 5 % til 15 %. Hvis EF-erhvervsgrenen indskrænkes eller endda forsvinder, kan sådanne problemer forværres og skabe forsyningsproblemer for brugerindustrien. På den anden side er formålet med fjernelsen af de urimelige fordele, der er forårsaget af dumpingadfærden, at forhindre yderligere tilbagegang for EF-erhvervsgrenen og derved bidrage til at bevare et bredt udvalg af forsyningskilder og endda styrke konkurrencen mellem eksisterende producenter.
d) Konklusion
(101)
På grundlag af de oplysninger, som Kommissionen råder over på nuværende tidspunkt, udgør koks 80+ kun en minimal andel af de samlede produktionsomkostninger for både producenterne af stenuld og støberierne, og virkningen af enhver antidumpingforanstaltning på deres produktionsomkostninger vil derfor være begrænset. Hertil kommer, at det ikke kan udelukkes, at importørerne kan påtage sig en del af de øgede omkostninger, eller at brugerne helt eller delvis kan vælte omkostningsstigningen over på den endelige kunde. Det konkluderes derfor, at virkningerne af antidumpingforanstaltninger som den foreslåede sandsynligvis ikke vil påvirke brugernes økonomiske situation væsentligt. I betragtning af den begrænsede maksimale virkning af antidumpingforanstaltninger på brugernes omkostninger er det usandsynligt, at der vil ske lukninger som følge af en indførelse af foranstaltninger. Der forventes derfor ikke nogen væsentlig indvirkning på beskæftigelsen i brugerindustrien.
4. Konklusion om Fællesskabets interesser
(102)
En indførelse af foranstaltninger kan forventes at give EF-erhvervsgrenen mulighed for at genskabe rentabiliteten, hvilket vil have positive følger for konkurrencesituationen på fællesskabsmarkedet. I betragtning af EF-erhvervsgrenens forværrede situation er der risiko for, at visse EF-producenter kan indstille produktionen og afskedige personale, hvis der ikke indføres foranstaltninger. I så fald vil markedet i Fællesskabet blive mere afhængigt af import.
(103)
Det er sandsynligt, at der vil forekomme negative følger i form af prisstigninger for importørerne, men omfanget af disse kan begrænses ved faldende margener eller ved en overvæltning af en del af stigningen på brugerindustrien.
(104)
For så vidt angår brugerne, vil deres produktionsomkostninger kun blive minimalt påvirket af en indførelse af antidumpingforanstaltninger.
(105)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der ikke foreligger tvingende årsager til ikke at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde, samt at indførelsen af foranstaltningerne er i Fællesskabets interesse.
G. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(106)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger i forbindelse med import af den pågældende vare for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EF-erhvervsgrenen.
1. Skadestærskel
(107)
Antidumpingforanstaltningerne bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen, uden at overstige de konstaterede dumpingmargener. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at en eventuel foranstaltning bør gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og samlet opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Den foreløbigt anvendte førskat-fortjenstmargen er på 15,3 % af omsætningen, svarende til EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige fortjenstmargen i 2003-2005.
(108)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris, der blev anvendt med henblik på beregning af prisunderbuddet (se betragtning 43 ovenfor) og den ikke-skadevoldende pris for den samme vare, som EF-erhvervsgrenen solgte på markedet i Fællesskabet. Den ikke-skadevoldende pris er beregnet ved at justere EF-erhvervsgrenens salgspris for at afspejle den ovennævnte fortjenstmargen. Forskellen, der fulgte af denne sammenligning, udtrykt i procent af den samlede cif-importværdi, var på 35,7 %, dvs. mindre end den konstaterede dumpingmargen.
(109)
Da ingen eksporterende producenter fra Kina anmodede om en individuel behandling, blev der beregnet en samlet, landsdækkende skadeafhjælpningsmargen for alle eksportører i Kina.
2. Midlertidige antidumpingforanstaltninger
(110)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i grundforordningen indføres en midlertidig antidumpingtold svarende til den lavest fundne dumpingmargen og skadesmargen i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(111)
På grundlag af ovenstående bør den foreslåede midlertidige toldsats være på 35,7 %.
3. Foranstaltningens form
(112)
Antidumpingforanstaltninger kan have forskellige former, men formålet er altid at fjerne virkningerne af den skadevoldende dumping. Efter undersøgelsesperioden har man kunnet konstatere væsentlige prisstigninger i importen fra Kina af den pågældende vare, hinsides skadevoldende niveau. Under disse omstændigheder og eftersom markedet tidligere har været præget af store prisudsving, har man fundet det passende, at en told i form af en minimumsimportpris vil være bedst egnet i det foreliggende tilfælde. En minimumsimportpris vil sikre, at den pågældende vare ikke sælges til skadevoldende priser, samtidig med, at den ikke vil bevirke unødvendige prisstigninger, når priserne er tilstrækkeligt høje. En minimumsimportpris kan forventes at stabilisere markedet, da den vil sikre et passende prisniveau for EF-erhvervsgrenen og give den mulighed for produktion på rentable økonomiske vilkår og samtidig vil udgøre et referencepunkt for importører og brugere til at kunne planlægge deres økonomiske aktiviteter tilstrækkelig tidligt.
(113)
Minimumsimportprisens størrelse følger af den skadesmargen, der blev anvendt på eksportpriserne ved beregningen af skadestærsklen i undersøgelsesperioden. Minimumsimportprisen udgør derfor 227 EUR pr. ton.
4. Gennemførelse
(114)
Som allerede anført i betragtning 14 ovenfor importeres koks 80+ under samme toldnomenklatur som koks 80-. De to varer adskiller sig kun ved størrelsen, men er beregnet til anvendelse i forskellige industrigrene og fremstilles hovedsagelig af forskellige producenter i Fællesskabet. Denne forordning vedrører kun import af koks 80+, der er overgået til fri omsætning i Fællesskabet. Eftersom import af koks 80- kan indeholde en vis andel af koks 80+, er det nødvendigt at sikre sig, at pålæggelsen af afgift på koks 80+ ikke fører til, at der uberettiget pålægges afgift på koks 80- i tilfælde af blandede forsendelser.
(115)
Antidumpingtolden gælder således koks i stykker med en diameter på over 80 mm, når det forsendes i blandinger med både koks i stykker med en diameter på over 80 mm og koks i stykker med en mindre diameter, medmindre det fastslås, at mængden af koks i stykker med en diameter på over 80 mm ikke udgør mere end 20 % af den tørre nettovægt af den blandede forsendelse. Mængden af koks i stykker med en diameter på over 80 mm i blandinger kan fastslås på grundlag af prøveudtagninger i overensstemmelse med artikel 68 til 70 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (9). Hvis mængden af koks i stykker med en diameter på over 80 mm fastslås på grundlag af prøveudtagninger, skal prøveudtagningen udvælges i overensstemmelse med ISO-standard 18238:2006.
(116)
Hvis det imidlertid konstateres, at blandet koks (koks 80+ og koks 80-) er overgået til fri omsætning i Fællesskabet under KN-kode ex 2704 00 19 og derefter er blevet sigtet og solgt som koks 80+, vil det blive betragtet som den pågældende vare og hjemfalde under bestemmelserne i nærværende forordning.
5. Afsluttende bestemmelse
(117)
Kommissionen anerkender, at man, inden der træffes endelig afgørelse, bør foretage en yderligere analyse af visse forhold, herunder importmængder og -priser, navnlig for året 2004, virkningerne på fællesskabs- og verdensmarkederne af den kinesiske regerings nylige beslutninger i forbindelse med kokseksporten samt gennemførligheden af et indekseringssystem til anvendelse i forbindelse med minimumsimportprisen. De oplysninger, der er blevet indsamlet og analyseret op til dette punkt af undersøgelsen, viser imidlertid klart, at der er tale om dumping, skade, årsagssammenhæng mellem dumping og skade, samt at indførelsen af foranstaltningerne ikke strider mod Fællesskabets interesser. Man konkluderer derfor, at behovet for at indhente flere oplysninger og uddybe analysen i overensstemmelse med det ovenfor anførte på ingen måde er til hinder for indførelse af foreløbige foranstaltninger.
(118)
Af hensyn til en rimelig forvaltning bør der fastsættes en frist, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig selv til kende inden for den i indledningsmeddelelsen fastsatte frist, kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Endvidere bør det fastslås, at alle afgørelser, der træffes med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på endelige undersøgelsesresultater -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af koks i stykker større end 80 mm i maksimal diameter (koks 80+) med oprindelse i Folkerepublikken Kina og henhørende under KN-kode ex 2704 00 19 (Taric-kode 2704001910). Stykkernes diameter fastlægges i henhold til ISO-standard 728:1995.
2. Den midlertidige antidumpingtold for de i stk. 1 omhandlede varer fastsættes til forskellen mellem minimumsimportprisen på 227 EUR pr. ton og nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, i alle tilfælde hvor sidstnævnte er lavere end minimumsimportprisen.
3. Antidumpingtolden gælder ligeledes koks i stykker med en diameter på over 80 mm, når det forsendes i blandinger med både koks i stykker med en diameter på over 80 mm og koks i stykker med en mindre diameter, medmindre det fastslås, at mængden af koks i stykker med en diameter på over 80 mm ikke udgør mere end 20 % af den tørre nettovægt af den blandede forsendelse. Mængden af koks i stykker med en diameter på over 80 mm i blandinger kan fastslås på grundlag af prøveudtagninger i overensstemmelse med artikel 68 til 70 i forordning (EØF) nr. 2913/92. Hvis mængden af koks i stykker med en diameter på over 80 mm fastslås på grundlag af prøveudtagninger, skal prøveudtagningen udvælges i overensstemmelse ISO-standard 18238:2006.
4. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (10), reduceres ovennævnte mimimumsimportpris med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales. Den told, der skal betales, vil derefter svare til forskellen mellem den nedsatte minimumsimportpris og den nedsatte nettopris, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet.
5. De i stk. 1 omhandlede varers overgang til fri omsætning i Fællesskabet er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
6. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om meddelelse om de væsentligste forhold og overvejelser, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, samt fremsætte deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for nærværende forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra datoen for nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen af forordningen.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. september 2007.
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1071/2007 НА КОМИСИЯТА
от 18 септември 2007 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на кокс от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм (кокс 80+) с произход от Китайската народна република
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. относно защитата срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1), („Основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 20 декември 2006 г. в съответствие с член 5 от Основния регламент Комисията обяви чрез известие („известие за започване на процедура“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Общността на кокс от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм („кокс 80+“) с произход от Китайската народна република („КНР“ или „разглежданата страна“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 20 ноември 2006 г. от трима производители от Общността („жалбоподателите“), представляващи значителен дял, в този случай повече от 30 %, от общото производство на кокс 80+ в Общността. В жалбата се съдържат prima facie доказателства за дъмпинга на посочения продукт и за нанесената материална вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на процедурата.
(3)
Посоченият продукт вече е бил обект на антидъмпингови мерки от юни 2000 г. до 2004 г. Мерките са били наложени временно с Решение № 1238/2000/ЕОВС на Комисията (3) и окончателно с Решение № 2730/2000/ЕОВС на Комисията (4) („предходните мерки“), но са били временно отменени през март 2004 г. с Решение 2004/264/ЕО на Комисията (5) в резултат на временни промени в пазарните условия. Временното прекратяване е било удължено с Регламент (ЕО) № 2117/2004 на Съвета (6) до 15 декември 2005 г., когато валидността на мерките е изтекла.
2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално уведоми производителите, подали жалбата, както и други известни производители от Общността, представителите на КНР, производителите в КНР, осъществяващи износ, вносителите/търговците и потребителите, както и асоциациите, за които е известно, че ще бъдат засегнати от започването на процедурата. Заинтересованите страни са получили възможност да изразят своето мнение в писмена форма и да изискат изслушване в срока, определен в известието за откриване на процедура. Един износител от КНР, както и производители, потребители и един вносител в Общността изразиха писмено своите становища. Всички страни, които подадоха молби в определения срок и изтъкнаха основателни причини да бъдат изслушани, бяха изслушани.
(5)
С оглед на явно големия брой производители - износители и вносители, участващи в разследването, в известието за започване на процедура бяха предвидени техники за изготвяне на представителна извадка в съответствие с член 17 от Основния регламент.
(6)
За да може Комисията да реши дали ще има необходимост от представителна извадка и ако се окаже, че това е необходимо - да подбере тази извадка, производителите износители и вносителите бяха приканени да се представят и да предоставят информацията, посочена в известието за започване на процедура. Само един производител износител изрази желание да сътрудничи. Впоследствие беше решено, че не е необходима представителна извадка.
(7)
По отношение на вносителите на кокс 80+ и с оглед на факта, че само един вносител изрази желание да сътрудничи, бе решено, че не е необходима представителна извадка.
(8)
С цел да се позволи на единствения сътрудничещ производител износител от КНР да подаде молба за третиране според условията на пазарна икономика („ТУПИ“) съгласно член 2, параграф 7 от Основния регламент или за индивидуално третиране („ИТ“) съгласно член 9, параграф 5 от Основния регламент, Комисията изпрати формуляр за молба за ТУПИ/ИТ на единствената китайска компания, оказваща сътрудничество. Този производител износител не поиска нито ТУПИ, нито ИТ.
(9)
Комисията изпрати въпросници на всички известни заинтересовани страни, както и на всички компании, които се представиха в рамките на срока, посочен в известието за започване на процедура. Отговори бяха получени от единствения сътрудничещ китайски производител износител, от пет производители от Общността, от един вносител и от 36 потребители. Освен това няколко потребители предоставиха коментари, без да отговорят на въпросника. Отговори бяха предоставени също и от Европейската леярска асоциация (CAEF), действаща също от името на своите членове и представляваща националните леярски асоциации на 17 държави-членки на ЕС.
(10)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за предварителното определяне на дъмпинга, за произтичащите вреди и интереса на Общността. Бяха посетени следните дружества с цел проверка:
a)
Производители от Общността
-
Industrial Química del Nalón, S.A., Oviedo, Asturias, Испания,
-
Industrias Doy Manuel Mórate, S.L., Oviedo, Asturias, Испания,
-
Italiana Coke SpA, Savona, Италия,
-
OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Чешка република,
-
Productos de Fundición, S.A., Baracaldo, Vizcaya, Испания;
б)
Несвързан вносител в Общността
-
ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Германия;
в)
Потребители в Общността
-
Rockwool International A/S и неговото дъщерно предприятие Rockwool A/S, Дания; и двете в Hedehusene, Дания;
-
Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Stadttalendorf, Германия.
(11)
При отсъствието на заявления за ТУПИ или ИТ и тъй като следва да бъде установена нормална стойност за производителите износители в КНР въз основа на данни от избраната държава аналог, бяха посетени следните компании с цел проверка на място:
Производители от държавата аналог САЩ
-
Tonawanda Coke Co., Ню Йорк,
-
Erie Coke Co., Пенсилвания.
3. Период на разследване
(12)
Разследването на дъмпинга и вредите обхвана периода от 1 октомври 2005 г. до 30 септември 2006 г. („период на разследване“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредите, обхвана периода от 1 януари 2003 г. до края на ПР („разглеждания период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(13)
Разглежданият продукт е кокс от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм („кокс 80+“) с произход от Китайската народна република („разглежданият продукт“), обикновено деклариран под код по КН ex 2704 00 19.
(14)
Коксът от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм (кокс 80+) се произвежда от битуминозни въглища, които представляват органична седиментна скала, извличана от земята. Стоманодобивната индустрия използва предимно кокс с малък и среден размер (кокс 80-; наричан също „високопещен кокс“), докато индустриите за производство на чугун и изолационни материали използват кокс с голям размер (кокс 80+; наричан също „леярски кокс“) за своите вагрянки. И двата вида кокс попадат под един и същи код по КН.
(15)
Разследването показа, че всички видове от разглеждания продукт, независимо от разликите в качествата на въглищните суровини, в производствените методи и размерите, притежават еднакви основни технически и химични характеристики и се използват като горивен агент в топилните пещи.
(16)
Следователно се стига до заключението, че разглежданият продукт е леярски кокс с произход от КНР, а именно вид кокс от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм, използван в топилните пещи. Друго направено заключение е, че всички видове леярски кокс представляват един продукт, тъй като притежават еднакви основни технически и химични характеристики и имат еднакво приложение.
2. Подобен продукт
(17)
Разследването показа, че произвежданият и продаван в Общността кокс 80+ от индустриалните предприятия на Общността, този, произвеждан в КНР и продаван за износ в Общността, и произвежданият и продаван в държавата аналог (САЩ) имат еднакви основни физични, технически и химични характеристики и приложения. Следователно те се считат за подобни по смисъла на член 1, параграф 4 от Основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Сътрудничество
(18)
Както е посочено в съображение 6 по-горе, само един китайски производител износител оказа сътрудничество в хода на процедурата. Експортните продажби, осъществявани от този производител износител, представляваха по-малко от 30 % от общия обем на вноса на кокс 80+ с произход от Китай, продаван в Общността през ПР. Ето защо беше направено заключението, че нивото на сътрудничество е много ниско. Представителите на КНР бяха информирани, че подобно ниско ниво на сътрудничество може да доведе до прилагане на член 18 от Основния регламент.
2. Нормална стойност
a) Държава аналог
(19)
В известието за откриване на процедура беше предвидено САЩ да бъдат използвани като подходяща държава аналог с цел установяване на нормална стойност за КНР, като заинтересованите страни бяха поканени да изразят своето мнение относно уместността на този избор. В това отношение не бяха получени коментари или възражения от никоя от страните.
(20)
САЩ имат относително голям и отворен вътрешен пазар за кокс 80+ с пет вътрешни производители (през ПР) и достатъчно ниво на внос. Освен това за производството на разглеждания продукт се използват процеси, сходни с тези в КНР.
(21)
Беше разгледано доколко подходящи са и други държави, считани за възможни производители на кокс 80+. По отношение на Австралия, единствената страна, в която бяха открити данни за производство на разглеждания продукт, информацията, предоставена от единствения австралийски производител показа, че вътрешният пазар на Австралия е силно ограничен.
(22)
Въз основа на горното се стигна до заключението, че САЩ са подходящ избор на държава аналог. Съответно беше потърсено и сътрудничеството на Американската асоциация на производителите на кокс.
б) Определяне на нормалната стойност
(23)
Съгласно член 2, параграф 7 от Основния регламент нормалната стойност беше установена на базата на проверената информация, получена от две сътрудничещи компании от САЩ.
(24)
Що се отнася до определянето на нормалната стойност, Комисията първо установи, в съответствие с член 2, параграф 2 от Основния регламент, че вътрешните продажби на независими потребители на подобния продукт, произведен от двамата сътрудничещи производители в САЩ, са били представителни, тоест че общият обем на тези продажби е представлявал най-малко 5 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Общността. Във връзка с това следва да бъде отбелязано също, че разглежданият продукт се състои от един-единствен вид продукт.
(25)
Впоследствие Комисията проучи дали горепосочените продажби на вътрешния пазар могат да бъдат считани за осъществени в обичайния ход на търговията съгласно член 2, параграф 4 от Основния регламент. Беше установено, че над 95 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са донесли печалба.
(26)
В резултат на това нормалната стойност беше установена като среднопретеглената стойност на цените франко завода за продажба на вътрешния пазар, предназначени за несвързани потребители, на двамата сътрудничещи производители от САЩ.
3. Експортна цена
(27)
Предвид ограниченото сътрудничество от страна на КНР експортната цена беше основана предимно на най-добрата налична информация съгласно член 18 от Основния регламент. От януари 2006 г. насам не съществува конкретен код по ТАРИК за кокс 80+. В резултат на това стойностите от Евростат не можеха да бъдат използвани за изчисление на китайските експортни цени на кокс 80+ или на обема през ПР. Независимо от това подробна информация относно количествата и цените на кокс 80+, внесени от Китай през ПР, можеше да бъде получена от митническите органи на внасящите продукта държави-членки.
(28)
Тъй като информацията, отнасяща се до вноса на разглеждания продукт през ПР, представлява най-добрата налична информация съгласно член 18 от Основния регламент, тя беше използвана за оценяване на обема и цената на износа от Китай през ПР. Предвид факта обаче, че единственият производител износител беше предоставил информация относно експортните цени, тези данни също бяха отчетени и беше установено, че съответстват на информацията, получена от гореспоменатите митнически органи. Среднопретеглената нетна стойност на експортните цени франко завода, определена на базата на тези данни, беше 107,73 EUR за метричен тон.
4. Сравнение
(29)
Сравнението между нормална стойност и експортна цена беше направено на базата на цените франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени под формата на корекции разликите, отразяващи се върху цената и нейната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от Основния регламент. Бяха направени и съответните корекции по разликите във физичните характеристики, отстъпките, разходите за транспорт и застраховка, опаковка, разходи по кредити и след продажбата, където беше счетено за целесъобразно и обосновано от проверени данни.
(30)
Единственият сътрудничещ китайски производител износител твърдеше, че разглежданият продукт, внасян от КНР през ПР, е бил с различно качество от подобния продукт, произвеждан в държавата аналог, и изиска допълнителни проверки преди действителната му продажба.
(31)
Бяха сравнени изискванията за качеството по отношение на химичния състав и размерите на разглеждания продукт и на подобния продукт, произвеждан в държавата аналог, и бяха коригирани откритите различия в качеството. По отношение на проверката в Европа не беше необходима корекция, тъй като тази операция се извършва след определянето на стойността CIF, която представлява основата за определяне на експортната цена франко завода.
5. Дъмпингов марж
(32)
Дъмпинговият марж беше установен на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност франко завода и среднопретеглената експортна цена франко завода в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от Основния регламент. Дъмпинговият марж за страната, изразен като процент от цената CIF на граница на Общността без платено мито, е 53,3 %.
Г. ВРЕДА
1. Общо
(33)
Както е посочено в съображение 3 по-горе, през 2000 г. бяха наложени антидъмпингови мерки върху вноса на кокс 80+ с произход от КНР. Тези мерки бяха временно прекратени през март 2004 г., а валидността им изтече през декември 2005 г. Следователно в началото на разглеждания период са съществували мерки върху вноса от разглежданата страна.
2. Продукция на Общността и производство на Общността
(34)
В рамките на Общността подобният продукт се произвежда от седем производители. Продукцията на тези седем производители от Общността следователно съставлява продукцията на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 от Основния регламент.
(35)
Общо пет от тези седем производители изявиха желание за сътрудничество в процедурата в рамките на периода, посочен в известието за започване на процедура, и действително сътрудничиха при разследването. Тези пет производители осъществяват голям процент от общото производство на подобния продукт в Общността, в този случай около 75 %. Петте сътрудничещи производители следователно съставляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1, и член 5 параграф 4 от Основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „производство на Общността“. Другите двама производители от Общността ще бъдат наричани по-долу „другите производители от Общността“. Тези двама производители от Общността не се противопоставиха на жалбата.
3. Потребление в Общността
(36)
Потреблението в Общността беше установено на базата на обема на продажбите на собствено производство от производството на Общността, предназначено за общностния пазар, информацията относно обема на продажбите в ЕО, получена от другите производители от Общността и проверена спрямо прогнозните стойности на общностните индустриални производители, и информацията от потребителите, както и на базата на обемите на вноса. По отношение на обема на китайския внос през 2006 г. нямаше код по ТАРИК за кокс 80+, поради което няма налични данни от Евростат. По тази причина обемът на вноса през ПР беше условно установен на базата на подробна информация, получена от митническите органи на ЕО, както е посочено в съображение 27 по-горе. За 2003 г. и 2005 г. обемите на вноса бяха определени условно на базата на данните от Евростат, които бяха сравнени с пазарните данни, получени по време на разследването от потребители и вносители. Що се отнася до 2004 г., данните от Евростат относно обема на вноса са в остро противоречие с пазарната информация, получена от производителите, вносителите и потребителите по време на разследването. В действителност, въпреки че пазарната информация показва, че през 2004 г. обемът на китайския внос е бил малък, данните от Евростат, от друга страна, разкриват значително увеличаване на този внос през същата година. Ето защо изглежда вероятно, че след временното преустановяване на предишните мерки през март 2004 г. вносителите са декларирали известно количество кокс 80- по код по ТАРИК за кокс 80+ и следователно данните на Евростат не дават точна представа за обема на вноса през 2004 г. По тази причина и предвид силно ограниченото сътрудничество от страна на китайските производители износители и вносителите в Общността, на този етап от разследването обемът на вноса за 2004 г. беше установен на базата на информацията, предоставена в жалбата, съответстваща на информацията, получена от вносителите и потребителите по време на разследването. Комисията ще продължи разследването на обема на вноса, преди да бъдат направени окончателни заключения.
(37)
На базата на горепосоченото беше установено, че потреблението в Общността се е увеличило през разглеждания период, като през ПР общностният пазар на разглеждания продукт и на подобния продукт е бил с приблизително 25 % по-голям от 2003 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Общо потребление в ЕО (хиляди тонове) (обхват) (7)
1 100-1 500
1 300-1 700
1 350-1 750
1 400-1 800
Индекс (2003 = 100)
100
119
122
125
4. Внос от разглежданата страна
а) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(38)
Въз основа на информацията от митническите органи и от сътрудничещите страни КНР е представлявала единственият източник на внос на разглеждания продукт в ЕО през целия разглеждан период. По тази причина се приема, че целият обем на вноса в ЕО през разглеждания период е с произход от КНР.
(39)
На базата на фактите на този етап, описани в съображение 36 по-горе, беше установено, че обемът на китайския внос на разглеждания продукт в Общността се е увеличил с 45 % от 2003 г. (около 311 хиляди тона) до ПР (повече от 452 хиляди тона).
(40)
Пазарният дял на вноса от разглежданата страна се е увеличил от 24 % през 2003 г. на 28 % през ПР, тоест с 4 процентни пункта. През ПР пазарният дял на вноса от разглежданата страна се е увеличил с 3 процентни пункта в сравнение с 2005 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Обем на вноса от КНР (в тонове)
310 755
150 000
386 485
452 011
Индекс (2003 = 100)
100
48
124
145
Пазарен дял на вноса от КНР
24 %
10 %
25 %
28 %
б) Цени
(41)
Тъй като няма данни от Евростат относно вноса от Китай на разглеждания продукт за 2006 г. (виж съображение 36 по-горе), както и предвид силно ограниченото сътрудничество от страна на китайските производители износители и вносителите в Общността, средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от КНР за ПР е установена условно на базата на подробната информация, получена от митническите органи на ЕО, както е посочено в съображение 27 по-горе. За периода 2003-2005 г. средната импортна цена е определена условно на базата на данните от Евростат, които съответстват на разкритията от разследването. Беше отбелязано, че що се отнася до данните на Евростат за 2004 г., въпреки че изглеждат неточни по отношение на обема на вноса (виж съображение 36 по-горе), по отношение на импортните цени данните на Евростат за 2004 г. съответстват на разкритията от разследването, както и на сравненията, извършени между ценовите тенденции при кокс 80+ и кокс 80- по отношение на цените на вноса през целия разглеждан период. Следователно данните на Евростат са използвани условно, с цел да се установят цените на вноса и за 2004 г. Независимо от това Комисията ще продължи да проучва цените на вноса, преди да бъдат направени окончателни заключения.
(42)
Въз основа на горепосочените данни средната вносна цена на разглеждания продукт с произход от КНР се е повишила повече от два пъти от 2003 г. (122 EUR/тон) до 2004 г. (275 EUR/тон), но се е понижила значително през 2005 г. (224 EUR/тон), тенденция, която е продължила през ПР (156 EUR/тон). Изразено в проценти, цените са се понижили с 35 % от 2004 г. до ПР; въпреки това цените са се повишили с 27 % през целия разглеждан период (2003 г. - ПР).
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Средна цена CIF на граница на Общността на вноса от КНР (EUR/тон)
122
275
224
156
Индекс (2003 = 100)
100
225
184
127
в) Подбиване на цените
(43)
При определянето на подбиването на цените бяха анализирани ценовите данни, отнасящи се до ПР. Съответстващите продажни цени на производството на Общността представляваха нетни цени за независими клиенти след удръжка на отстъпки и намаления. Където беше необходимо, тези цени бяха коригирани до ниво франко завода, тоест без разходите за превоз в Общността. Цените на разглеждания внос, базирани на наличните данни, както е посочено в съображение 41 по-горе, бяха коригирани, където е необходимо, до цената CIF на границата на Общността чрез подходяща корекция на разходите след вноса (разходи за проверки и разходи за освобождаване от митница), направени от вносителите в Общността.
(44)
Сравнението показа, че през ПР разглежданият продукт с произход от КНР се е продавал в Общността при цени, които са подбивали продажните цени на производството на Общността, изразени като процент от последните, с 10,2 %.
5. Състояние на индустрията на Общността
(45)
В съответствие с член 3, параграф 5 от Основния регламент Комисията разгледа всички икономически фактори и индекси, които имат отношение към състоянието на производството на Общността през разглеждания период.
а) Производство
(46)
От приблизително ниво 824 000 тона през 2003 г. произведената продукция на Общността се е повишила до връхна точка от приблизително 1 017 000 тона през 2004 г., преди да намалее през 2005 г. и отново да се повиши леко през ПР. Значителното повишение в произведената продукция на Общността през 2004 г. може да бъде обяснено чрез слабото предлагане на пазара поради ниския внос от КНР, както и чрез закриването на други заводи, произвеждащи кокс 80+ в Общността. Като цяло производството се е повишило през разглеждания период с 18 % до около 971 000 тона през ПР.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Производство (в тонове)
823 728
1 016 682
953 522
971 137
Индекс (2003 = 100)
100
123
116
118
б) Производствен капацитет и коефициент на използваемост на капацитета
(47)
Производственият капацитет на индустрията на Общността се стабилизира на ниво от около 1,1 милиона тона през разглеждания период. Коефициентът на използваемост на капацитета е бил 75 % през 2003 г. Този коефициент се е повишил до 93 % през 2004 г., намалял е леко до 87 % през 2005 г. и отново се е повишил до 89 % през ПР. Следва да се отбележи, че за това производство по-конкретно се счита, че неговият коефициент на използваемост на производствения капацитет е относително постоянен, тъй като производственият процес е непрекъсваем.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Производствен капацитет (в тонове)
1 092 472
1 092 472
1 092 472
1 092 472
Индекс (2003 = 100)
100
100
100
100
Използваемост на капацитета
75 %
93 %
87 %
89 %
Индекс (2003 = 100)
100
123
116
118
в) Обем на продажбите
(48)
Обемът на продажбите на произведената собствена продукция на Общността към несвързани клиенти на пазара на Общността значително се е повишил през 2004 г. (40 %), но е отбелязал спад през 2005 г. (намаление с 12 процентни пункта) и ПР (намаление с още 3 процентни пункта). Като цяло обемът на продажбите се е увеличил с 25 % за целия разглеждан период, тоест с процент, съответстващ на растежа на потреблението в Общността.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Обем на продажбите в ЕО (в тонове)
658 641
921 347
845 688
825 013
Индекс (2003 = 100)
100
140
128
125
г) Пазарен дял
(49)
Пазарният дял на производството на Общността през разглеждания период остава относително стабилен - около 51 % както през 2003 г., така и през ПР. През 2004 г. е достигнат връх в резултат на недостатъчния внос от Китай. По този начин производството на Общността е имало възможност да извлече изгода от пазарния ръст през целия разглеждан период, тоест от повишеното потребление в Общността, запазвайки своя пазарен дял. Що се отнася до ПР обаче производството на Общността е изгубило около 2,5 % от своя пазарен дял в сравнение с 2005 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Пазарен дял на производството на Общността
51,2 %
60,3 %
53,8 %
51,3 %
Индекс (2003 = 100)
100
118
105
100
д) Растеж
(50)
Между 2003 г. и ПР, когато потреблението в Общността се е повишило с 25 процентни пункта, обемът на продажбите на производството на Общността на общностния пазар се е увеличил с еквивалентна стойност и по този начин неговият пазарен дял е останал стабилен. През същия период пазарният дял на дъмпинговия внос е нараснал с приблизително 4 процентни пункта, които съответстват на около 141 000 тона, продадени на общностния пазар.
е) Продажни цени в Общността
(51)
Средните единични цени на продажбите на производството на Общността на несвързани клиенти са се повишили значително от 2003 г. (154 EUR/тон) до 2005 г. (244 EUR/тон), след това са намалели през ПР, но са се задържали на ниво, по-високо с 29 % от 2003 г. (199 EUR/тон).
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Единична цена на пазара на ЕО (EUR/тон)
154
192
244
199
Индекс (2003 = 100)
100
125
158
129
(52)
Предвид по-ниското ниво на цените на разглеждания внос, този внос несъмнено е фактор, засягащ продажните цени на производството на Общността.
ж) Материални запаси
(53)
Нивото на материалните запаси на производството на Общността в края на периода се е увеличило значително през разглеждания период. Първоначално запасите са се увеличили с 29 % през 2004 г., след това с 41 процентни пункта през 2005 г. и с 88 процентни пункта през ПР. Нивото на материалните запаси в сравнение с годишния обем на производството въпреки това е сравнително незначително (около 3,5 % през 2003 г. и 7,6 % през ПР). Тъй като обемът на продажбите на производството на Общността в ЕО се е увеличил като цяло през разглеждания период, както е посочено в съображение 48 по-горе, повишаването на материалните запаси в края на периода се обяснява с намаляването на експортните продажби на производството на Общността през разглеждания период, както е посочено в съображение 70 по-долу.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Материални запаси в края на периода
(в тонове)
28 761
37 007
48 834
74 127
Индекс (2003 = 100)
100
129
170
258
з) Инвестиции
(54)
Годишните инвестиции на индустрията на Общността в производството на подобния продукт са останали стабилни през разглеждания период, на ниво от около 9 милиона EUR годишно, с изключение на временен период с по-ниско ниво през 2004 г. Инвестициите на индустрията на Общността са насочени към поддръжката и обновяването на съществуващото оборудване (отчасти с цел изпълнение на определени законови изисквания на ЕС по отношение на околната среда), а не към повишаването на капацитета.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Нетни инвестиции (в хиляди EUR)
8 951
8 139
9 059
9 070
Индекс (2003 = 100)
100
91
101
101
и) Рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за натрупване на капитал
(55)
През разглеждания период производствената рентабилност на Общността, изразена като процент от нетните продажби, се е повишила значително от 2003 г. (11 %) до 2005 г. (18 %), но положението драматично се е променило през ПР, когато производството на Общността е започнало да регистрира загуби (- 1 %). Драматичният спад в рентабилността, засегнал производството на Общността, се дължи на рязкото понижаване на продажните цени между 2005 г. и ПР.
(56)
Възвръщаемостта на инвестициите („ВИ“), изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, като цяло следва тенденцията в рентабилността.
(57)
По отношение на паричния поток, генериран от производството на Общността, беше открита подобна отрицателна тенденция в резултат на значителното цялостно влошаване на финансовото състояние на производството на Общността през ПР.
(58)
Производството на Общността не е отчело действителни затруднения при натрупването на капитал. Въпреки това, поради специфичния характер на това производство, тоест, че производственият процес не може да бъде спрян, без да бъдат разрушени пещите, спирането на някои пещи и повторното им включване в производствения процес би изисквало значителни допълнителни инвестиции (възлизащи приблизително на 2 милиона EUR на пещ според производители от Общността). Производителите от Общността считат, че способността за набиране на допълнителен капитал за подобни инвестиции ще бъде ограничена, освен ако инвеститорите могат да разчитат на рентабилността на пазара на кокс 80+. Следователно производственият капацитет на производството на Общността по необходимост е фиксиран в значителна степен.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Рентабилност от продажбите в ЕО към несвързани клиенти (% от нетните продажби)
11 %
17 %
18 %
-1 %
Индекс (2003 = 100)
100
158
169
-8
ВИ (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестициите)
5 %
23 %
17 %
-9 %
Индекс (2003 = 100)
100
460
340
- 180
Паричен поток (в хиляди EUR)
17 641
13 633
34 600
4 669
Индекс (2003 = 100)
100
77
196
26
й) Заетост, производителност и заплати
(59)
Нивото на трудова заетост в производството на Общността се е повишило с 13 % от 2003 г. до ПР. При сравнение с повишеното производство, производителността на работната сила на производството на Общността, измерена като производителност (в тонове) на човек годишно, остава стабилна. Средногодишните разходи за труд на служител са се повишили с 9 % през разглеждания период.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Брой на служителите
680
754
734
767
Индекс (2003 = 100)
100
111
108
113
Производителност (тона/служител)
1 676
1 954
1 760
1 697
Индекс (2003 = 100)
100
117
105
101
Годишни разходи за труд на служител
(в хиляди EUR)
28
28
29
31
Индекс (2003 = 100)
100
100
105
109
к) Размер на дъмпинговия марж
(60)
Предвид обема, пазарния дял и цената на дъмпинговия внос, въздействието на размера на действителния дъмпингов марж върху производството на Общността не може да бъде пренебрегнато.
(61)
Както е посочено в съображение 3, предишните антидъмпингови мерки са били временно преустановени през март 2004 г., тъй като се е считало, че в резултат на временната промяна в пазарните условия няма вероятност вредата, свързана с вноса на разглеждания продукт с произход от КНР, да възникне отново. Периодът, през който бяха проучени обемите и цените на разглеждания продукт, беше от 1 октомври 2002 г. до 30 септември 2003 г. Временната отмяна е била продължена до декември 2005 г., когато изтича действието на мерките. При тези обстоятелства се счита, че предишният дъмпинг не е оказал съществено влияние върху състоянието на производството на Общността през разглеждания от настоящото разследване период.
6. Заключение относно вредите
(62)
Между 2003 г. и ПР обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт с произход от КНР се е увеличил с 45 %, а делът му на общностния пазар се е покачил с около 4 процентни пункта. Средните цени на дъмпинговия внос през разглеждания период са били по-ниски от тези на производството на Общността, с изключение на 2004 г. Освен това, през ПР цените на вноса от разглежданата страна са били значително по-ниски от тези на производството на Общността. Дъмпинговият марж в действителност е бил 10,2 %.
(63)
Повечето индикатори за вредите са имали положително развитие по отношение на производството на Общността до 2005 г. (въпреки че още през 2005 г. е наблюдавано известно понижение спрямо изключението 2004 г.), но през ПР започва тенденция на спад. Тази тенденция засяга особено финансовите индикатори на това производство и по-конкретно рентабилността: маржовете на печалбите в размер на 17-18 %, достигнати през 2004-2005 г., отбелязват драматичен спад през ПР и производството на Общността регистрира загуби. Отрицателни са тенденциите и при възвръщаемостта на инвестициите и паричните потоци. Този драстичен спад се дължи на рязкото понижаване на продажните цени между 2005 г. и ПР, когато средните продажни цени на подобния продукт, произвеждан от производството на Общността, са се понижили с около 19 %, засягайки по този начин неговата рентабилност.
(64)
Много други индикатори за вредите също са били засегнати от отрицателни тенденции между 2005 г. и ПР, макар и в по-малка степен от рентабилността: обемът на продажбите на производството на Общността е намалял с около 3 %, като самото производство е загубило 2,5 % от своя пазарен дял, а средните продажни цени са се понижили с 19 %. Обемът на производството, степента на използване на капацитета и заетостта, от друга страна, регистрират леко положително развитие от 2005 г. до ПР.
(65)
Предвид горепосоченото се стигна до временното заключение, че производството на Общността е претърпяла съществени вреди по смисъла на член 3, параграф 5 от Основния регламент.
Д. ПРИЧИННА ВРЪЗКА
1. Въведение
(66)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от Основния регламент Комисията провери дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреди на производството на Общността в степен, която може да бъде считана за съществена. Бяха проучени също и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли същевременно да нанесат вреди на производството на Общността, за да се гарантира, че възможните вреди, причинени от тези фактори, няма да бъдат приписани на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(67)
Между 2003 г. и ПР обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от КНР се е повишил с 45 %, а делът му на общностния пазар се запазва на значителни нива през целия разглеждан период, тоест има стабилен пазарен дял в размер на 24 % или повече. През ПР този пазарен дял е бил 28 %. Средната цена на този внос се е повишила общо с 46 % между 2003 г. и ПР, но цените като цяло са били по-ниски от тези на производството на Общността през разглеждания период, с изключение на 2004 г. През ПР средната цена на вноса от КНР подбива средните цени на производството на Общността с 10,2 %. С цел да гарантира своето присъствие на вътрешния пазар и в резултат на ниските пазарни цени, определени от вноса от КНР, производството е било принудено да намали своите продажни цени с 29 % през ПР. Независимо от това, то е загубило 2,5 % от своя пазарен дял от 2005 г. до ПР.
(68)
В резултат на нелоялното ценово поведение на дъмпинговия внос от КНР се стига до понижение на цените на производството на Общността, като те вече не могат да покриват високия разход за суровини. Това беше потвърдено от резкия спад на производствената рентабилност на Общността през ПР.
(69)
На базата на горепосоченото беше направено временното заключение, че евтиният внос от КНР, който значително подбива цените на производството на Общността през ПР и който е повишил също и обема си, е имал определяща роля за влошаването на положението на производството на Общността, което се изразява в рязък спад на рентабилността и влошаване на другите финансови индикатори през ПР, както и в загуба на пазарен дял.
3. Въздействие на други фактори
а) Износ на производството на Общността
(70)
Както се вижда от таблицата по-долу, обемът на експортните продажби на кокс 80+ от производството на Общността е намалял с 36 % през разглеждания период. Въпреки това през ПР, когато рентабилността на производството на Общността се е понижила, както е обяснено по-горе, експортните продажби увеличават своя ръст. Освен това нивото на експортните продажби не е от огромно значение в контекста на цялостния обем на продажбите на производството на Общността, като съставлява едва 10 % от общите продажби през ПР. Счита се, следователно, че спадът в този износ не е оказал съществен ефект върху материалните вреди, понесени от производството на Общността.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Обем на експортните продажби (в тонове)
140 511
103 409
56 453
90 402
Индекс (2003 = 100)
100
74
40
64
б) Внос от други трети страни
(71)
Съгласно най-добрите налични факти, посочени в съображение 38 по-горе, не е имало внос от други трети страни, освен от КНР, през разглеждания период. Така се стига до заключението, че вносът в ЕО с произход от други трети страни не е допринесъл за материалните вреди, претърпени от производството на Общността.
в) Конкуренция на други производители от Общността
(72)
Както е посочено в съображение 35 по-горе, другите двама производители от Общността не сътрудничиха на разследването. Тези двама производители обаче предоставиха на Комисията информация относно цялостния обем на своето производство и продажби, която съответстваше на информацията, получена от сътрудничещите производители от Общността. Нямаше информация относно продажните цени на другите производители от Общността.
(73)
На базата на наличните данни беше изчислено, че обемът на продажбите на другите двама производители от Общността на общностния пазар е между 280 и 380 хиляди тона през ПР (8). Също така съответният им пазарен дял е около 20 %. Както бе установено по-горе, пазарният дял на производството на Общността остава относително стабилен през целия разглеждан период, докато китайският внос през същия период повишава своя пазарен дял с 4 процентни пункта. Оттук логично следва, че китайският внос е спечелил главно за сметка на обемите на другите производители от Общността, когато се взема предвид целият период. Придобиването на 3 процентни пункта пазарен дял от китайските вносители през ПР съответства на загуба на пазарен дял от страна на производството на Общността в подобен размер (2,5 процентни пункта).
(74)
С оглед на горепосоченото и при отсъствието на противоречаща информация беше направено заключението, че другите производители от Общността не са допринесли за вредите, нанесени на производството на Общността.
д) Цени на суровините
(75)
Някои от заинтересованите страни твърдят, че щетите, понесени от производството на Общността, се дължат на повишаването на цените на суровините. В това отношение беше констатирано, че основната суровина, използвана за производството на кокс 80+, коксуващи се въглища, представлява около 50 % от разхода за производство на кокс 80+. Коксуващите се въглища, използвани от производството на Общността, се получават от САЩ, с изключение на един производител от Общността, който използва коксуващи се въглища местно производство. По отношение на цените на коксуващите се въглища, използвани от производството на Общността, разследването показа, че те са се повишавали значително и непрекъснато през разглеждания период, както се вижда от таблицата по-долу:
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Средна цена на коксуващите се въглища
(EUR/тон произведен кокс 80+)
77
97
126
127
Индекс (2003 = 100)
100
125
163
164
(76)
В тази връзка беше отбелязано, че повишаването на цените на суровините през 2003 г. и 2005 г. може да бъде включено в продажните цени на производството на Общността, които, както е посочено в съображение 51, са се повишили през същия период, съвпадайки с по-високите маржове на печалбата на производството на Общността. От друга страна, през ПР, въпреки повишението само с 1 процентен пункт на суровините в сравнение с 2005 г., финансовото състояние на производството на Общността се е влошило значително, тъй като продажните му цени са отбелязали драматичен спад.
(77)
В резултат на това се счита, че цените на суровините не са допринесли за вредите, нанесени на производството на Общността.
4. Заключение относно причините
(78)
В заключение може да се отбележи, че според горния анализ вносът от КНР е предизвикал съществено понижаване на цените на общностния пазар през ПР, като силно е подбил цените на производството на Общността. Това понижаване на цените е довело до съществен спад на продажните цени на производството на Общността, който от своя страна е съвпаднал с резкия срив в рентабилността на производството на Общността, възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток. Освен това засиленият внос от Китай през ПР води до нарастване на неговия пазарен дял (3 процентни пункта), което предизвиква загуби на пазарен дял в подобен размер от страна на производството на Общността (2,5 процентни пункта).
(79)
От друга страна, изследването на други фактори, които биха могли да причинят вреди на производството на Общността, показа, че никой от тези фактори не би могъл да има съществен отрицателен ефект.
(80)
На базата на горния анализ, който по подходящ начин разграничава и отделя въздействието на всички известни фактори върху състоянието на производството на Общността от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, беше направено временното заключение, че дъмпинговият внос с произход от разглежданата държава е причинил материални вреди на производството на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от Основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(81)
Въпреки заключенията относно дъмпинга, вредите и причините, Комисията проучи дали съществуват непреодолими причини, които биха довели до извода, че не е в интерес на Общността да се предприемат мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от Основния регламент Комисията разгледа вероятното въздействие на мерките по отношение на всички заинтересовани страни, както и вероятните последствия от липсата на мерки. Поради съображения за конфиденциалност вместо действителните стойности, данните, отнасящи се до отделните вносители или потребители, са представени по-долу като обхвати.
1. Интерес на производството на Общността
(82)
Както е посочено в съображение 35 по-горе, производството на Общността се състои от пет компании с производствени бази в Чешката република, Италия и Испания, като броят на заетите в него е около 750, участващи пряко в производството, продажбите и управлението на подобния продукт. Ако бъдат наложени мерки, се очаква ценовият спад на общностния пазар да бъде спрян и продажните цени на производството на Общността да започнат да възстановяват позициите си, в резултат на което ще се подобри и финансовото състояние на това производство.
(83)
От друга страна, ако не бъдат въведени антидъмпингови мерки, съществува вероятност отрицателната тенденция в развитието на финансовите индикатори на производството на Общността, и по-специално на неговата рентабилност, да продължи. Производството на Общността вероятно ще продължи да губи своите пазарни позиции, тъй като няма да може да поддържа пазарните цени, определени от дъмпинговия внос от КНР. Това може да доведе до намаляване на производството и инвестициите, закриване на определени производствени капацитети и съкращаване на работни места в Общността.
(84)
В заключение може да се посочи, че налагането на антидъмпингови мерки ще позволи на производството на Общността да се възстанови от вредите, нанесени му от констатирания дъмпинг.
2. Интерес на несвързани вносители/търговци в Общността
(85)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, само един вносител/търговец е предоставил отговори по въпросника. На базата на информацията, посочена в съображение 36, през ПР тази компания е извършвала почти целия внос на разглеждания продукт в Общността.
(86)
На базата на информацията, предоставена от разглеждания вносител, бе установено, че процентът на вноса на разглеждания продукт от КНР съставлява около 20 % от общия оборот на компанията през ПР. Вносителят/търговецът купува кокс 80+ не само от КНР, но и от други източници, включително и от производството на Общността. Средният марж на печалбата, постигнат от този вносител при търговията му с кокс 80+, е приблизително 5-10 %.
(87)
Сътрудничещият вносител не е съгласен с налагането на мерки. Обаче с оглед на изключително силните му позиции по отношение на вноса на разглеждания продукт, той най-вероятно ще може да прехвърли повечето, ако не и всичките допълнителни разходи, предизвикани от антидъмпинговите мерки, към потребителите. В това отношение въвеждането на антидъмпингово мито върху вноса от КНР, както е обяснено в съображение 82 по-горе, най-вероятно ще предизвика повишаване на пазарните цени. Ето защо може да се очаква, че вносителите, които купуват продукт от КНР, ще съумеят да прехвърлят разходите за митото към крайния потребител. Във всеки случай, с оглед на относително ограничената тежест на този продукт в дейностите на вносителите, както и на маржа на печалбата, постигнат към момента по отношение на търговията с кокс 80+, не се очаква едно временно въведено мито да засегне в значителна степен финансовото състояние на този икономически субект.
3. Интерес на потребителите
(88)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, отговори на въпросниците и друга информация бяха получени от голям брой потребители и техните асоциации. Потребителският сегмент в Общността се състои от два основни сектора, а именно производители на каменна вата и леярни.
а) Производители на каменна вата
(89)
Въпросниците на потребителите бяха представени от дъщерните предприятия на Rockwool International A/S („Rockwool“), основният производител на каменна вата в Общността. Rockwool използва кокс 80+ в производството на каменна вата като горивен агент за топене на каменния материал. Основното приложение на каменната вата е като изолационен материал. Маржът на печалбата, достигнат от цялата група Rockwool през ПР, е над 10 %.
(90)
Беше констатирано, че Rockwool представлява около 13 % от общото потребление на кокс 80+ в Общността през ПР и около 18 % от общия внос на китайски кокс 80+.
(91)
Компанията има 15 завода за производство в Общността с общо около 6 600 служители. Китайският кокс 80+ се използва в нейните заводи в три държави-членки на ЕС, където работят общо 2 400 служители, докато останалите използват кокс 80+ от ЕО. През ПР беше констатирано, че кокс 80+ съставлява между 4 % и 8 % от общите производствени разходи на тези компании на Rockwool, които употребяват китайски кокс 80+.
б) Леярни
(92)
Беше констатирано, че леярните представляват близо 80 % от общото потребление на кокс 80+ в Общността. В леярската индустрия кокс 80+ се използва като горивен агент за топенето на скрап за производството на отливки от черни метали, използвани в производството на части за автомобилния, машиностроителния и машинния сектор и в сектора на комуналните услуги.
(93)
Възможният ефект на антидъмпинговите мерки върху леярните беше проучен на базата на отговорите от въпросниците на потребителите, получени от леярните в Общността, които съставляват приблизително 18 % от общото потребление на кокс 80+ в Общността и около 18 % от общия внос на разглеждания продукт от КНР през ПР. Бяха получени и обосновани искове от CAEF и от германската Национална леярска асоциация.
(94)
Беше констатирано, че през ПР кокс 80+ съставлява 3-6 % от общите производствени разходи на леярните, включени в анализа. Това се различава от оценката на CAEF, че цената на кокса може да има дял в размер до 15 % от производствените разходи за отливките.
в) Аргументи на потребителите
(95)
Първият основен аргумент, представен от потребителите срещу налагането на мерки, е, че търсенето на кокс в Общността не може да бъде задоволено единствено от европейските производители. Това се признава и от производителите от Общността и е ясно отразено във факта, че потреблението на ЕО през ПР е било 1,6 милиона тона (и според прогнозите на потребителите вероятно ще се увеличи през следващите години), докато общият обем на производството в Общността на базата на информация, получена от производителите на Общността и от другите производители от Общността (виж съображение 72 по-горе), е бил приблизително 1,3 милиона тона. Като се има предвид, че производството на Общността функционира с висок коефициент на полезно действие, става ясно, че е необходим внос, за да бъде задоволено потребителското търсене, дори ако цялото производство на ЕО се употребява в рамките на Общността.
(96)
В тази връзка следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговите мерки е да коригират нелоялните търговски практики, които нанасят вреди на производството на Общността, и да се възстанови ефективната конкуренция на общностния пазар, а не да бъде спрян вносът. По отношение на конкурентната среда на общностния пазар следва да се отбележи, че въпреки че въвеждането на антидъмпингови мерки вероятно ще доведе до повишаване на ценовите равнища в Общността на износа с произход от КНР, предлаганите мерки не целят да затворят общностния пазар за китайските износители, а да се позволи продължителното присъствие на китайски продукти на пазара.
(97)
Освен това потребителите твърдят, че налагането на мерки би довело до повишаване на покупните цени, което ще засегне тяхната конкурентоспособност и ще наруши производствените им операции в Общността. Съществуват също твърдения, че положението ще се влоши още повече за онези потребители, които не могат да преминат от китайски кокс 80+ към европейски кокс 80+, тъй като няма да имат друга възможност, освен да приемат допълнителната тежест на антидъмпинговото мито.
(98)
Разследването показа, че кокс 80+ представлява между 4 и 8 % от общите разходи за производство на каменна вата и 3-6 % от общите разходи на леярните. Следователно, дори ако вносителите прехвърлят разхода за митото изцяло върху потребителите, предложеното антидъмпингово мито би предизвикало максимално хипотетично увеличение на цената на продукцията, както на Rockwool, така и на леярните, в размер на около 1 %.
(99)
Следва да бъде отбелязано също, че в случай на намаление или евентуално изчезване на производството на кокс 80+ в Общността, наличните ресурси за доставките също ще бъдат намалени със съответния отрицателен ефект за потребителите в Общността, за които кокс 80+ е от стратегическо значение. При подобна ситуация доставките на кокс 80+ в Общността могат да станат изцяло зависими от китайското производство, което по този начин ще получи доминираща роля на общностния пазар. В тази връзка се счита, че съществуването на алтернативни източници на доставка е жизненоважно за гарантирането на нормален достъп до суровини.
(100)
Информацията, с която разполага Комисията, показва, че текущият дефицит на китайски кокс 80+ за износ е в резултат на причини, които не са свързани с антидъмпинговата процедура, а произтичат от мерки на китайското правителство за ограничаване на износа, inter alia, и на разглеждания продукт. Експортната такса върху кокс 80+ е увеличена от 5 % на 15 %, считано от 1 юни 2007 г. Намалението или дори изчезването на производството на Общността би могло да влоши тези проблеми и да предизвика дефицит на доставките за потребителите. От друга страна, отстраняването на несправедливите преимущества, получени в резултат на дъмпинговите практики, има за цел да предотврати допълнителния спад в производството на Общността, като по този начин помага да се поддържа богат избор от източници на доставка и дори засилва конкуренцията сред съществуващите производители.
г) Заключение
(101)
Доказателствата, с които разполага Комисията на този етап, показват, че кокс 80+ съставлява едва маргинален процент от общите разходи на производителите на каменна вата и на леярните и следователно въздействието на антидъмпинговите мерки върху техните производствени разходи вероятно ще бъде ограничено. Освен това не е изключено вносителите да поемат част от повишаването на разходите или потребителите да прехвърлят частично или изцяло увеличението на цените към своите крайни клиенти. Ето защо се стигна да заключението, че няма вероятност ефектът на антидъмпингова мярка като предложената да засегне в значителна степен икономическото състояние на потребителите. С оглед на ограниченото въздействие на антидъмпинговата мярка върху разходите на потребителите не се очаква закриване на предприятия в резултат на въвеждането на мерките. Следователно трудовата заетост в производството на потребителите ще запази своето ниво.
4. Заключение относно интереса на Общността
(102)
Очаква се въвеждането на мерки да позволи на производството на Общността да повиши своята рентабилност, което впоследствие ще се отрази благоприятно на условията на конкуренция на общностния пазар. С оглед на неблагоприятното финансово състояние на производството на Общността, при отсъствието на мерки съществува риск то да закрие производствени съоръжения и да освободи работна ръка. В този случай общностният пазар ще стане още по-зависим от вноса.
(103)
По отношение на вносителите, въпреки че отрицателният ефект би могъл да предизвика увеличения на цените, размерът на тези увеличения може да бъде редуциран чрез намаляване на резервите или чрез прехвърляне на част от повишението към потребителите.
(104)
По отношение на потребителите, предложеното антидъмпингово мито би имало силно ограничен ефект върху техните производствени разходи.
(105)
С оглед на горепосоченото се стигна до временното заключение, че не съществуват непреодолими причини за неналагане на мерки в настоящия случай и че прилагането на мерки би било в интерес на Общността.
Ж. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(106)
С оглед на заключенията относно дъмпинга, причините и интереса на Общността следва да бъдат въведени временни мерки, с цел да се предотврати нанасянето на допълнителни вреди на производството на Общността, причинени от дъмпинговия внос.
1. Ниво за отстраняване на вредите
(107)
Нивото на временните антидъмпингови мерки следва да бъде достатъчно, за да отстрани вредите за производството на Общността, предизвикани от дъмпинговия внос, без да се превишава установеният дъмпингов марж. При изчислението на размера на митото, необходимо за отстраняване на ефекта на вредоносния дъмпинг, се приема, че мерките следва да позволят на производството на Общността да покрие своите производствени разходи и да извлече такава обща печалба преди данъчно облагане, каквато би получило при обичайните условия на конкуренция, тоест при отсъствието на дъмпингов внос. Маржът на печалбата преди данъчно облагане, използван условно за това изчисление, бе 15,3 % от оборота и съответстваше на средния марж на печалбата, достигнат от производството на Общността през периода 2003-2005 г.
(108)
След това беше определено необходимото повишаване на цените на базата на сравнение между средната вносна цена, констатирана при изчисленията на подбиването на цените (виж съображение 43 по-горе), и невредоносната цена на подобния продукт, продаван от производството на Общността на общностния пазар. Невредоносната цена беше получена чрез корекция на продажните цени на производството на Общността, за да бъде отразен посоченият по-горе марж на печалбата. Получената разлика от това сравнение, изразена като процент от общата импортна цена CIF, възлизаше на 35,7 %, тоест бе по-ниска от констатирания дъмпингов марж.
(109)
Отчитайки факта, че нито един производител износител от КНР не е пожелал индивидуално третиране, за всички износители от КНР беше изчислено едно общо ниво за елиминиране на вредите.
2. Временни мерки
(110)
С оглед на горепосоченото и в съответствие с член 7, параграф 2 от Основния регламент, беше решено да бъде наложено антидъмпингово мито на най-ниските маржове на дъмпинг и вреди съгласно правилото за по-ниското мито.
(111)
На базата на горепосоченото временното антидъмпингово мито следва да възлиза на 35,7 %.
3. Форма на мерките
(112)
Могат да бъдат приложени антидъмпингови мерки под различна форма, с цел да се премахнат вредите, нанасяни от дъмпинга. След ПР се наблюдаваха значителни повишения в цените на китайския внос на разглеждания продукт, но в действителност под ощетяващи нива. При тези обстоятелства и отчитайки факта, че този пазар в миналото се е характеризирал с висока ценова волатилност, се приема, че мито под формата на минимална импортна цена („МИЦ“) е най-подходящата мярка в този случай. МИЦ ще гарантира, че разглежданият продукт не се продава на ощетяващи цени, като същевременно тази цена няма да повиши необосновано цените в момент, когато нивата им са достатъчно високи. От МИЦ може да се очаква да донесе стабилност на пазара, тъй като ще гарантира адекватно ценово ниво за производството на Общността, като му позволи да функционира при устойчиви икономически условия и същевременно представлява референтна стойност за вносителите и потребителите при предварителното планиране на техните икономически дейности.
(113)
Размерът на минималната импортна цена се получава в резултат на прилагането на маржа за вреди към експортните цени, използвани при изчисляването на нивото за елиминиране на вредите през ПР. Така изчислената минимална импортна цена възлиза на 227 EUR на тон.
4. Изпълнение
(114)
Както е обяснено в съображение 14 по-горе, кокс 80+ се внася под същата митническа номенклатура като кокс 80-. Тези два продукта се различават единствено по техния размер, но са предназначени за две различни индустрии и се произвеждат предимно от различни производители в Общността. Целта на настоящия регламент е единствено да регулира вноса на кокс 80+, влязъл в свободно обращение в Общността. Тъй като вносът на кокс 80- може да съдържа определен процент кокс 80+, трябва да се гарантира, че въвеждането на мито за кокс 80+ няма да доведе до необосновано прилагане на митата към кокс 80- при смесените доставки.
(115)
Антидъмпинговото мито следва да се прилага към кокс от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм, когато се доставя в смеси, съдържащи кокс от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм, и кокс от каменни въглища на парчета с по-малък диаметър, освен ако не е определено, че количеството на кокса от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм не съставлява повече от 20 % от сухото нетно тегло на смесения товар. Количеството на кокса от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм, съдържащо се в смесите, може да бъде определено на базата на проби в съответствие с членове от 68 до 70 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета (9). В случаите, когато количеството на кокса от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм се определя на базата на проби, пробите трябва да бъдат подбирани в съответствие със стандарт ISO 18238:2006.
(116)
Ако бъде разкрито обаче, че смесен кокс от въглища (кокс 80+ и кокс 80-) е доставен и влязъл в свободно обращение в Общността под код по КН ex 2704 00 19, а впоследствие е преминал проверка и се продава като кокс 80+, той ще бъде третиран като разглеждания продукт и ще бъде обект на разпоредбите на настоящия регламент.
5. Заключителна разпоредба
(117)
Признава се, че преди постигането на окончателно определяне ще бъде необходим допълнителен анализ на елементи, като обем на вноса и вносни цени, по-специално за 2004 г., въздействие на неотдавнашните решения на китайското правителство по отношение на износа на кокс както върху Общността и световните пазари, така и върху изпълнимостта на системата за индексация, която ще се прилага към МИЦ. Независимо от това, събраната и проучена до този етап на разследването информация ясно показва наличието на дъмпинг, вреди, причинна връзка между дъмпинга и вредите, както и факта, че налагането на мерки няма да наруши интереса на Общността. Така се стигна до заключението, че необходимостта от повече информация и задълбочаване на анализа по отношение на гореспоменатите елементи, преди да бъде извършено окончателно определяне, по никакъв начин не възпрепятства налагането на временни мерки.
(118)
За да се постигне стабилно управление, трябва да бъде определен период, през който заинтересованите страни, които са се представили в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят позициите си в писмена форма и да изискат изслушване. Освен това трябва да се посочи, че констатациите относно въвеждането на антидъмпингово мито, направени за целите на настоящия регламент, са временни и могат да бъдат преразгледани с цел определяне на окончателното мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Въвежда се временно антидъмпингово мито върху вноса на кокс от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм („кокс 80+“) с произход от Китайската народна република, попадащ под код по КН ex 2704 00 19 (код по ТАРИК 2704001910). Диаметърът на парчетата се определя съгласно стандарт ISO 728:1995.
2. Размерът на временното антидъмпингово мито, което се прилага към продуктите, описани в параграф 1, представлява разликата между минималната импортна цена в размер на 227 EUR на тон и нетната цена франко границите на Общността преди облагане с мита във всички случаи, когато последната е по-малка от минималната импортна цена.
3. Антидъмпинговото мито ще се прилага също и към кокс от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм, когато се доставя в смеси, съдържащи кокс от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм и кокс от каменни въглища на парчета с по-малък диаметър, освен ако не е определено, че количеството на кокса от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм не съставлява повече от 20 % от сухото нетно тегло на смесения товар. Количеството на кокса от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм, съдържащо се в смесите, може да бъде определено на базата на проби в съответствие с членове от 68 до 70 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета. В случаите, когато количеството на кокса от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм се определя на базата на проби, пробите трябва да бъдат подбирани в съответствие със стандарт ISO 18238:2006.
4. В случаите, когато стоката е била повредена преди влизане в свободно обращение и следователно действително заплатената цена или дължимата цена е пропорционално разпределена за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (10), минималната посочена по-горе импортна цена се намалява с процента, който съответства на пропорционалното разпределяне на действително заплатената или на дължимата цена. Дължимото мито е равно на разликата между намалената минимална импортна цена и намалената нетна цена франко границите на Общността преди облагане с мита.
5. Освобождаването на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Общността, става след представянето на гаранция, равна на сумата на временното мито.
6. Освен ако не е посочено друго, се прилагат съществуващите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се нарушава член 20 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на съществените факти и съображения, на базата на които е приет настоящият регламент, да представят мненията си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 384/96, заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 18 септември 2007 година.