KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 5. august 2008
om oprettelse af en rådgivningsstruktur bestående af videnskabelige komitéer og eksperter inden for forbrugersikkerhed, folkesundhed og miljø og om ophævelse af afgørelse 2004/210/EF
(EØS-relevant tekst)
(2008/721/EF)
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 152 og 153, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Der blev oprettet tre videnskabelige komitéer ved Kommissionens afgørelse 2004/210/EF (1), som ændret ved afgørelse 2007/263/EF (2): Den Videnskabelige Komité for Forbrugsvarer (VKF), Den Videnskabelige Komité for Sundheds- og Miljørisici (VKSM) og Den Videnskabelige Komité for Nye og Nyligt Identificerede Sundhedsrisici (VKNNPS).
(2)
Visse af VKSM’s opgaver er overgået til Det Europæiske Kemikalieagentur, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (3), og komitéens kompetenceområder bør derfor ændres.
(3)
Erfaringerne fra de tre videnskabelige komitéers arbejde viser, at der er behov for at ændre og forbedre komitéernes struktur og arbejdsgange.
(4)
Mandatperioden for medlemmerne af de tre videnskabelige komitéer, der blev oprettet ved afgørelse 2004/210/EF, blev forlænget ved Kommissionens afgørelse 2007/708/EF (4) og slutter den 31. december 2008. Medlemmerne af disse komitéer beholder deres hverv, indtil de afløses eller får deres mandat fornyet.
(5)
Af klarhedshensyn er det derfor nødvendigt at lade afgørelse 2004/210/EF afløse af en ny afgørelse.
(6)
Ordentlig og rettidig videnskabelig rådgivning er af afgørende betydning for Kommissionens forslag, beslutninger, afgørelser og politik vedrørende forbrugersikkerhed, folkesundhed og miljø. I den forbindelse er det nødvendigt med en fleksibel rådgivningsstruktur, så der sikres lettere adgang til højt kvalificeret videnskabelig ekspertise inden for en lang række områder.
(7)
Den videnskabelige rådgivning i sager vedrørende forbrugersikkerhed, folkesundhed og miljø må bygge på principperne om kompetence, uafhængighed og upartiskhed samt åbenhed, jf. Kommissionens meddelelse »Kommissionens inddragelse og udnyttelse af ekspertise: principper og retningslinjer - Større viden som grundlag for en bedre politik« (5), og den skal tilrettelægges i overensstemmelse med principper om bedste praksis i forbindelse med risikovurdering.
(8)
Det er af afgørende betydning, at de videnskabelige komitéer bedst muligt udnytter videnskabelig ekspertise i EU og i andre lande alt efter behovet i de enkelte sager. I det øjemed bør der oprettes en kreds af videnskabelige rådgivere, som på passende vis dækker komitéernes kompetenceområder.
(9)
Omorganiseringen af rådgivningsstrukturen skal sikre større fleksibilitet, for at der kan ydes rådgivning til Kommissionen i såvel spørgsmål, der falder ind under allerede fastlagte kompetenceområder, som i forbindelse med nye og nyligt identificerede sundhedsrisici og spørgsmål, der ikke sorterer under andre fællesskabsorganer med ansvar for risikovurdering, og der skal kunne ydes hurtig rådgivning, når der er behov for det, og der skal sikres fuld gennemsigtighed og veludbygget sammenhæng og samarbejde med andre fællesskabsorganer og relevante videnskabelige instanser.
(10)
Der kan forventes et stadig stigende behov for uafhængig videnskabelig rådgivning på både traditionelle og nye emneområder under EF-kompetence, der falder ind under de videnskabelige komitéer. Det er derfor nødvendigt at styrke strukturen for videnskabelig rådgivning om risikovurdering såvel med hensyn til sammensætningen som med hensyn til mere effektive arbejdsgange.
(11)
Der er oprettet diverse fællesskabsorganer, som bl.a. har til opgave at foretage risikovurderinger på forskellige områder. Det er nødvendigt at sikre sammenhæng og fremme koordinering mellem de videnskabelige komitéer og sådanne organer. De videnskabelige komitéer har behov for at få forbedret deres effektivitet ved også at udveksle oplysninger og ekspertise på relevant vis og via samarbejde med andre videnskabelige organer og instanser på nationalt og internationalt plan.
(12)
De videnskabelige komitéers arbejdsgange bør forbedres ved som supplement til det interne arbejde at tilrettelægge møder og workshopper og oprette netværk.
(13)
Samtidig med at fuld uafhængighed bevares, er det vigtigt at sikre åbenhed og gennemsigtighed i de videnskabelige komitéers arbejde ved at etablere relevante procedurer for dialog med aktører.
(14)
Den åbenhed og gennemsigtighed, der sigtes mod ved gennemførelsen af denne afgørelse, bør sikres, samtidig med at man fuldt ud overholder kravene i fællesskabslovgivningen om beskyttelse af personoplysninger og om offentlig aktindsigt, herunder beskyttelse af forretningshemmeligheden -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
KAPITEL 1
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Rådgivningsstruktur og kompetenceområder
1. Der oprettes hermed en rådgivningsstruktur vedrørende videnskabelig risikovurdering inden for forbrugersikkerhed, folkesundhed og miljø. Strukturen omfatter:
a)
Den Videnskabelige Komité for Forbrugersikkerhed (i det følgende benævnt »VKF«)
b)
Den Videnskabelige Komité for Sundheds- og Miljørisici (i det følgende benævnt »VKSM«)
c)
Den Videnskabelige Komité for Nye og Nyligt Identificerede Sundhedsrisici (i det følgende benævnt »VKNNPS«).
d)
en kreds af videnskabelige rådgivere om risikovurdering (i det følgende benævnt »ekspertkredsen«), som skal bistå de videnskabelige komitéers aktiviteter i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i denne afgørelse.
2. Rådgivningsstrukturens kompetenceområder er angivet i bilag I, uden at dette berører den kompetence, der i fællesskabsretten er tillagt andre fællesskabsorganer med ansvar for risikovurdering, såsom Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, Det Europæiske Lægemiddelagentur, Det Europæiske Kemikalieagentur og Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme.
Artikel 2
Kommissorium
1. Kommissionen anmoder de videnskabelige komitéer om en videnskabelig udtalelse i de tilfælde, der er fastsat i fællesskabsretten.
2. Kommissionen kan desuden anmode de videnskabelige komitéer om en udtalelse om spørgsmål,
a)
som er af særlig betydning for forbrugernes sikkerhed, folkesundheden og miljøet, og
b)
som ikke falder ind under andre fællesskabsorganers kommissorium.
3. Kommissionen kan endvidere anmode de videnskabelige komitéer om hurtig rådgivning vedrørende den videnskabelige viden om særlige risici i tilfælde af hastende behov.
4. Kommissionen kan opfordre en videnskabelig komité til at pege på forskningsbehov og vurdere forskningsresultater i forbindelse med de emneområder, der falder ind under dens kompetenceområde.
5. Efter anmodning fra Kommissionen eller på eget initiativ og efter aftale med Kommissionen kan de videnskabelige komitéer beslutte at etablere tematiske workshopper med henblik på at gennemgå data og videnskabelig viden om bestemte risici eller om brede risikovurderingsspørgsmål. Efter anmodning fra Kommissionen udarbejder komitéerne rapporter, positionspapirer eller konklusioner, som sådanne workshopper resulterer i.
Workshopperne kan foruden komitéernes medlemmer inddrage videnskabelige rådgivere fra ekspertkredsen samt relevante eksterne eksperter, herunder eksperter fra fællesskabsorganer eller nationale eller internationale organer, der varetager lignende opgaver.
Workshopperne arrangeres af de videnskabelige komitéers sekretariat. Sekretariatet træffer beslutning om og sikrer i givet fald formidling af rapporter, positionspapirer eller konklusioner, som sådanne workshopper resulterer i.
6. Kommissionen kan opfordre de videnskabelige komitéer til at indgå i temanetværk med andre fællesskabsorganer eller videnskabelige instanser med henblik på at følge med i og bidrage til udviklingen i den videnskabelige viden om risici inden for de kompetenceområder, der er fastsat i bilag I.
7. De videnskabelige komitéer gør Kommissionen opmærksom på specifikke og nye problemer, der hører under deres kompetence, og som efter deres vurdering udgør en reel eller en potentiel risiko for forbrugernes sikkerhed, folkesundheden eller miljøet, ved at vedtage memoranda eller positionspapirer og stile dem til Kommissionen. Kommissionen kan beslutte at offentliggøre sådanne memoranda og papirer, og den træffer beslutning om, hvilke foranstaltninger der skal træffes, herunder om nødvendigt anmodning om en videnskabelig udtalelse om spørgsmålet.
KAPITEL 2
OPRETTELSE OG SAMMENSÆTNING AF DE VIDENSKABELIGE KOMITÉER OG EKSPERTKREDSEN
Artikel 3
Udnævnelse af medlemmerne af de videnskabelige komitéer
1. VKF, VKSM og VKNNPS er hver sammensat af højst 17 medlemmer, og de kan på eget initiativ tilknytte op til 5 videnskabelige rådgivere fra ekspertkredsen, som kan bidrage til komitéens arbejde vedrørende særlige emner eller discipliner.
2. Medlemmerne af de videnskabelige komitéer udnævnes af Kommissionen på grundlag af deres ekspertise og i overensstemmelse hermed efter en geografisk fordeling, som afspejler de forskelligartede videnskabelige problemstillinger og fremgangsmåder i bl.a. Europa. Kommissionen fastsætter antallet af medlemmer i hver komité i overensstemmelse med, hvad der er behov for.
Medlemmerne af hver enkelt videnskabelig komité skal være eksperter inden for én eller flere af komitéens kompetenceområder, og de skal tilsammen dække det bredest mulige udsnit af videnskabelige discipliner.
3. Kommissionen udnævner medlemmerne af de videnskabelige komitéer på grundlag af en liste over egnede kandidater, som opstilles, efter at der i Den Europæiske Unions Tidende og på Kommissionens websted har været offentliggjort en indkaldelse af interessetilkendegivelser.
4. Ingen kan udnævnes til medlem af mere end én af komitéerne i artikel 1, stk. 1.
Artikel 4
Oprettelse af ekspertkredsen
1. Ekspertkredsen består af videnskabelige rådgivere, der er eksperter inden for én eller flere af de kompetenceområder, der er fastsat i bilag I, eller emner med relation hertil, og de skal tilsammen dække det bredest mulige udsnit af videnskabelige discipliner.
2. Kommissionen udnævner ekspertkredsens videnskabelige rådgivere på grundlag af en liste over egnede kandidater, som opstilles, efter at der i Den Europæiske Unions Tidende og på Kommissionens websted har været offentliggjort en indkaldelse af interessetilkendegivelser.
3. Antallet af videnskabelige rådgivere i ekspertkredsen på et hvilket som helst tidspunkt besluttes af Kommissionen på grundlag af dens behov for videnskabelig rådgivning.
Artikel 5
Mandatperiode
1. Medlemmerne af de videnskabelige komitéer udnævnes for en treårig periode, og de kan højst være medlem af den samme komité i tre på hinanden følgende perioder. De beholder deres hverv, indtil de afløses eller får deres mandat fornyet.
For at sikre kontinuitet i ekspertisen kan Kommissionen undtagelsesvis forlænge mandatperioden for medlemmerne af en videnskabelig komité med en periode på højst 18 måneder.
Medlemmer, som har udøvet deres hverv i en videnskabelig komité i tre på hinanden følgende perioder, kan udnævnes til medlem af en anden videnskabelig komité.
2. I tilfælde af at et medlem ikke opfylder kriterierne for deltagelse, som fastsættes i forretningsordenen, jf. artikel 12, eller hvis han eller hun ønsker at trække sig tilbage, kan Kommissionen ophæve den pågældendes medlemskab og udnævne en afløser fra ekspertkredsen.
3. Videnskabelige rådgivere i ekspertkredsen udnævnes for en femårig periode, og deres mandat kan fornyes.
KAPITEL 3
RÅDGIVNINGSSTRUKTURENS FUNKTIONSMÅDE
Artikel 6
Indhentning af bistand fra ekspertkredsen
1. De videnskabelige komitéer kan hver især beslutte at tilknytte op til fem videnskabelige rådgivere fra ekspertkredsen med henblik på udarbejdelse af en videnskabelig udtalelse. Disse tilknyttede medlemmer deltager i aktiviteterne og drøftelserne om det pågældende emne med samme funktioner, ansvar og rettigheder som medlemmerne af den pågældende komité.
2. De videnskabelige komitéer kan hver især desuden beslutte at indbyde andre videnskabelige rådgivere fra ekspertkredsen til at deltage i udarbejdelsen af en videnskabelig udtalelse. Disse rådgivere deltager i aktiviteterne om det pågældende emne, men deres funktioner og ansvar omfatter kun udarbejdelsen af udtalelsen.
3. Videnskabelige rådgivere fra ekspertkredsen kan ligeledes blive indbudt af de videnskabelige komitéer til at bistå dem med tilvejebringelse af hurtig rådgivning, som Kommissionen har anmodet om i henhold til artikel 2, stk. 3, eller til at deltage i tematiske workshopper, jf. artikel 2, stk. 5.
4. Videnskabelige rådgivere fra ekspertkredsen kan blive indbudt af Kommissionen til at deltage i videnskabelige møder eller til at give Kommissionens tjenestegrene oplysninger på ad hoc-basis om bestemte emner.
Artikel 7
Arbejdsgrupper
1. De videnskabelige komitéer kan nedsætte særlige arbejdsgrupper, hvis opgave består i at udarbejde og formulere deres videnskabelige udtalelser. Disse arbejdsgrupper nedsættes først og fremmest, hvis en komité har brug for ekspertise udefra vedrørende et givet emne.
2. De videnskabelige komitéer kan efter aftale med Kommissionen indbyde tilknyttede medlemmer, andre videnskabelige rådgivere fra ekspertkredsen, specialiserede eksterne eksperter samt eksperter fra andre fællesskabsorganer, som de mener råder over relevant videnskabelig viden og ekspertise, til at deltage i deres arbejde.
3. Arbejdsgrupperne har som formand et medlem af den videnskabelige komité, der har nedsat dem, og aflægger rapport til denne komité, og de kan udpege en referent blandt deltagerne. I forbindelse med særligt komplekse, tværfaglige spørgsmål kan der udpeges mere end én referent.
4. Hvis et spørgsmål vedrører mere end én videnskabelig komité, nedsættes en fælles arbejdsgruppe med deltagelse af medlemmer af de pågældende komitéer samt efter behov tilknyttede medlemmer, videnskabelige rådgivere fra ekspertkredsen og eksterne eksperter.
Artikel 8
Praktikanters deltagelse
Efter aftale med Kommissionen og i overensstemmelse med forretningsordenen, jf. artikel 12, kan de videnskabelige komitéer tillade, at praktikanter deltager i deres møder, med henblik på at bidrage til kapacitetsopbygning vedrørende risikovurdering.
Artikel 9
Særlige bestemmelser
1. Kommissionen kan anmode om, at en videnskabelig udtalelse fra en videnskabelig komité afgives inden for en bestemt frist.
2. Kommissionen kan anmode om en fælles udtalelse om spørgsmål, der ikke kun vedrører en enkelt videnskabelig komités kompetenceområder, eller som det er nødvendigt at henvise til mere end én komité. En fælles udtalelse, der afgives efter anmodning fra Kommissionen, kan også vedtages af videnskabelige komitéer på foranledning af den tværgående koordinationsgruppe, der er omhandlet i artikel 11.
3. Kommissionen kan i anmodningen om en videnskabelig udtalelse afgrænse, hvilke konsultationer eller høringer eller hvilket samarbejde med andre videnskabelige organer den finder påkrævet med henblik på udarbejdelsen af udtalelsen. Efter aftale med Kommissionen kan en komité beslutte at gennemføre konsultationer og høringer, hvis det findes påkrævet for at udarbejde en udtalelse.
4. De videnskabelige komitéer kan anmode aktører om supplerende oplysninger til brug for udarbejdelsen af en videnskabelig udtalelse. En videnskabelig komité kan fastsætte en frist for indsendelse af de nødvendige oplysninger. I så fald kan den videnskabelige komité beslutte at suspendere sit arbejde med den pågældende videnskabelige udtalelse. Er de nødvendige oplysninger ikke blevet indsendt inden fristens udløb, kan komitéen vælge at vedtage sin udtalelse på grundlag af de oplysninger, der er til rådighed.
Artikel 10
Valg af formand og næstformænd
1. Hver enkelt videnskabelig komité vælger en formand og to næstformænd blandt sine medlemmer. Valget sker ved almindeligt flertal blandt komitéens medlemmer. Formanden og næstformændene vælges for en treårig periode, der kan fornyes.
2. Proceduren for valg af formand og næstformænd for de videnskabelige komitéer fastsættes i forretningsordenen, jf. artikel 12.
Artikel 11
Koordinering af de videnskabelige komitéer
En tværgående koordinationsgruppe, der består af de videnskabelige komitéers formænd og næstformænd varetager koordineringen af de tre videnskabelige komitéer i overensstemmelse med forretningsordenen, jf. artikel 12.
Artikel 12
Forretningsorden
1. Efter forslag fra og efter aftale med Kommissionen vedtager de videnskabelige komitéer en fælles forretningsorden.
2. Forretningsordenen skal sikre, at de videnskabelige komitéer udfører deres opgaver i overensstemmelse med principperne vedrørende kompetence, uafhængighed og åbenhed, dog således at legitime ønsker om bevarelse af forretningshemmeligheder tilgodeses, og under hensyntagen til de risikovurderingsprincipper, som Kommissionen kan fastsætte i lyset af erfaringerne og dens politik på området.
3. Forretningsordenen skal først og fremmest omfatte de emner, der er anført i bilag II.
Artikel 13
Afstemningsregler
1. De videnskabelige komitéer vedtager udtalelser, hurtig rådgivning, memoranda og/eller positionspapirer med et flertal blandt den pågældende komités medlemmer kombineret med antallet af tilknyttede medlemmer.
2. Om alle andre spørgsmål træffer hver enkelt videnskabelig komité beslutning med stemmeflertal blandt sine medlemmer.
3. I forbindelse med anvendelsen af stk. 1 og 2 medregnes komitémedlemmer, der er udtrådt, eller hvis medlemskab er ophævet i henhold til artikel 5, stk. 2, ikke ved flertalsberegningen.
Artikel 14
Divergerende udtalelser, koordinering og samarbejde med andre fællesskabsorganer eller nationale eller internationale organer
1. De videnskabelige komitéer bistår Kommissionen og bidrager til hurtigt at opdage:
a)
behov og muligheder for koordinering af arbejde og samarbejde
b)
potentielle eller faktiske divergenser i videnskabelige udtalelser fra andre fællesskabsorganer eller nationale eller internationale organer, der varetager lignende opgaver, om generelle eller specifikke risikovurderingsspørgsmål.
De bistår Kommissionen med at undgå, finde en løsning på eller nærmere redegøre for divergens mellem udtalelser og med at etablere og opretholde samarbejde med sådanne organer.
2. Kommissionen kan tage initiativ til at anmode om og arrangere, at der udføres arbejde i fællesskab mellem de videnskabelige komitéer og fællesskabsorganer eller nationale eller internationale organer, der varetager lignende opgaver. Den kan navnlig anmode de videnskabelige komitéer om at udarbejde fælles udtalelser sammen med andre fællesskabsorganer efter aftale med de pågældende organer.
3. Såfremt det konstateres, at der eksisterer en alvorlig divergens med hensyn til et videnskabeligt spørgsmål, og det pågældende organ er et fællesskabsorgan, samarbejder den berørte videnskabelige komité på Kommissionens anmodning med det pågældende organ med henblik på enten at nå til enighed eller at forelægge Kommissionen et fælles dokument, hvori der redegøres nærmere for det omtvistede videnskabelige spørgsmål og for de relevante usikkerhedsmomenter i de foreliggende data. Dette dokument offentliggøres.
KAPITEL 4
PRINCIPPER
Artikel 15
Uafhængighed
1. Medlemmerne af de videnskabelige komitéer, de tilknyttede medlemmer, de øvrige videnskabelige rådgivere i ekspertkredsen og de eksterne eksperter udnævnes personligt. De kan ikke delegere deres ansvarsområder til andre personer.
2. Medlemmerne af de videnskabelige komitéer, de videnskabelige rådgivere i ekspertkredsen og de eksterne eksperter forpligter sig til at handle uafhængigt af ekstern indflydelse.
De afgiver med henblik herpå en erklæring, hvori de forpligter sig til at handle i almenhedens interesse, samt en interesseerklæring, hvori de anfører, om de har direkte eller indirekte interesser, der kunne opfattes som værende til hinder for deres uafhængighed.
Disse erklæringer skal være skriftlige. Medlemmerne af de videnskabelige komitéer og de videnskabelige rådgivere i ekspertkredsen afgiver erklæringerne hvert år.
3. Medlemmerne af de videnskabelige komitéer, tilknyttede medlemmer og øvrige videnskabelige rådgivere samt eksterne eksperter, der deltager i arbejdsgrupper, skal på hvert møde gøre opmærksom på eventuelle interesser, som kunne anses for at være til hinder for deres uafhængighed med hensyn til de punkter, der er på dagsordenen.
Artikel 16
Åbenhed
1. Der skal være en høj grad af åbenhed omkring udførelsen af de videnskabelige komitéers aktiviteter. Kommissionen skal bl.a. på sit websted hurtigst muligt offentliggøre:
a)
anmodninger om udtalelser fra de videnskabelige komitéer
b)
dagsordener for og referater af møderne i de videnskabelige komitéer, den tværgående koordinationsgruppe og arbejdsgrupperne
c)
videnskabelige udtalelser og hurtig rådgivning, som de videnskabelige komitéer har vedtaget, herunder mindretalsudtalelser og navnene på deltagerne i de arbejdsgrupper, der har bidraget til den pågældende udtalelse; mindretalsudtalelser anføres med angivelse af de medlemmer eller rådgivere, der står for disse synspunkter
d)
de videnskabelige komitéers fælles forretningsorden
e)
navnene på medlemmerne af de videnskabelige komitéer og på de videnskabelige rådgivere i ekspertkredsen samt et kort cv for de enkelte medlemmer og rådgivere
f)
interesseerklæringerne fra medlemmerne af de videnskabelige komitéer, de videnskabelige rådgivere i ekspertkredsen og de eksterne eksperter, som har deltaget i en arbejdsgruppe.
2. Åbenhedsbestemmelserne i stk. 1 anvendes i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (6) og med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (7), navnlig med hensyn til forretningshemmeligheder.
Artikel 17
Tavshedspligt
Medlemmerne af de videnskabelige komitéer, videnskabelige rådgivere, eksterne eksperter og praktikanter må ikke videregive oplysninger, som arbejdet i de videnskabelige komitéer, tematiske workshopper, arbejdsgrupper eller andre aktiviteter i forbindelse med anvendelsen af denne afgørelse giver dem kendskab til, når de er blevet gjort opmærksomme på, at de pågældende oplysninger skal behandles fortroligt.
KAPITEL 5
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 18
Sekretariatet for Kommissionens videnskabelige komitéer
1. De videnskabelige komitéer og deres arbejdsgrupper, den tværgående koordinationsgruppe samt andre møder, workshopper eller arrangementer i forbindelse med anvendelsen af denne afgørelse indkaldes af Kommissionen.
2. Kommissionen varetager de videnskabelige og administrative sekretariatsopgaver for de videnskabelige komitéer og deres arbejdsgrupper og for alle andre aktiviteter i forbindelse med anvendelsen af denne afgørelse.
3. Sekretariatet yder den videnskabelige og administrative bistand, der er nødvendig for at sikre en effektiv arbejdsgang i de videnskabelige komitéer, for at overvåge overholdelsen af forretningsordenen, navnlig for så vidt angår kravene vedrørende kompetence, uafhængighed og åbenhed, og for at sikre kommunikation om komitéernes aktiviteter og en relevant dialog med aktørerne, herunder navnlig tilrettelæggelse af høringer om komitéernes aktiviteter, og offentliggørelse af udtalelser og andre offentligt tilgængelige dokumenter. Sekretariatet yder endvidere bistand til komitéerne og tilrettelægger og gennemfører kvalitetskontrol af udtalelserne, jf. forretningsordenen, med hensyn til fuldstændighed, konsekvens, klarhed samt overensstemmelse med anmodningerne og med redaktionelle standarder.
4. Sekretariatet sikrer den videnskabelige og tekniske koordinering af de videnskabelige komitéers aktiviteter og sørger om nødvendigt for at koordinere disse aktiviteter med andre fællesskabsorganers og nationale og internationale organers aktiviteter samt anvendelse af den procedure for dialog med aktører, der er fastsat i forretningsordenen, og kommunikation om komitéernes aktiviteter.
Artikel 19
Godtgørelser
Medlemmerne af de videnskabelige komitéer, videnskabelige rådgivere i ekspertkredsen og eksterne eksperter er berettigede til en godtgørelse for deres deltagelse i komitéernes møder, tematiske workshopper, arbejdsgrupper og andre møder og arrangementer, der organiseres af Kommissionen, og for deres arbejde som referenter for specifikke spørgsmål, jf. bilag III.
Rejse- og opholdsudgifter godtgøres af Kommissionen.
Artikel 20
Udskiftning af de videnskabelige komitéer
De videnskabelige komitéer, der oprettes ved artikel 1, stk. 1, i denne afgørelse, erstatter de nuværende videnskabelige komitéer, der blev oprettet ved afgørelse 2004/210/EF, således som det fremgår af nedenstående:
a)
Den Videnskabelige Komité for Forbrugersikkerhed erstatter Den Videnskabelige Komité for Forbrugsvarer
b)
Den Videnskabelige Komité for Sundheds- og Miljørisici erstatter komitéen af samme navn
c)
Den Videnskabelige Komité for Nye og Nyligt Identificerede Sundhedsrisici erstatter komitéen af samme navn.
Artikel 21
Ophævelse
1. Afgørelse 2004/210/EF ophæves.
Medlemmerne af de tre komitéer, der blev oprettet ved nævnte afgørelse, beholder dog deres hverv, indtil de videnskabelige komitéer, der oprettes ved nærværende afgørelse, træder i funktion.
2. Henvisninger til den ophævede afgørelse betragtes som henvisninger til nærværende afgørelse; henvisninger til de komitéer, der er oprettet ved den ophævede afgørelse, betragtes som henvisninger til de komitéer, der oprettes ved nærværende afgørelse.
Udfærdiget i Bruxelles, den 5. august 2008.
РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 5 август 2008 година
за създаване на съвещателна структура от научни комитети и експерти в областта на безопасността на потребителите, общественото здраве и околната среда и за отмяна на Решение 2004/210/ЕО
(текст от значение за ЕИП)
(2008/721/ЕО)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално членове 152 и 153 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Решение 2004/210/ЕО на Комисията (1), изменено с Решение 2007/263/ЕО на Комисията (2), бяха създадени три научни комитета: Научният комитет по потребителските продукти (НКПП), Научният комитет по рисковете за здравето и околната среда (НКРЗОС) и Научният комитет по възникващи и идентифицирани нови здравни рискове (НКВИНЗР).
(2)
Някои от задачите на НКРЗОС бяха прехвърлени на Европейската агенция по химикалите (ECHA), създадена с Регламент (ЕО) № 1907/2006 на Европейския парламент и на Съвета (3), и поради това сферите на компетентност на комитета следва да бъдат преразгледани.
(3)
Опитът, натрупан при работата на трите научни комитета, показва необходимост от въвеждане на изменения и подобрения в структурата и работните процедури на комитетите.
(4)
Мандатите на членовете на трите научни комитета, създадени с Решение 2004/210/ЕО на Комисията, бяха удължени с Решение 2007/708/ЕО на Комисията (4) и изтичат на 31 декември 2008 г. Членовете на тези комитети остават на поста си, докато бъдат заместени или преназначени.
(5)
Поради това, както и с оглед на по-голяма яснота е необходимо Решение 2004/210/ЕО да бъде заменено с ново решение.
(6)
Обоснованите и навременни научни съвети са основно изискване за предложенията, решенията и политиката на Комисията, свързани с безопасността на потребителите, общественото здраве и околната среда. Във връзка с това е налице необходимост от гъвкава съвещателна структура, за да се осигури по-лесен достъп до висококачествена научна експертиза в широк набор от области.
(7)
Научните съвети по въпроси, свързани с безопасността на потребителите, общественото здраве и околната среда, следва да бъдат основани на принципите за съвършенство, независимост, безпристрастност и прозрачност, така както са разработени в Съобщението на Комисията „Събиране и използване на експертни оценки от Комисията: принципи и насоки. По-качествени знания за по-добри политики“ (5), и трябва да бъдат организирани в съответствие с най-добрите практически принципи за оценка на риска.
(8)
От съществено значение е научните комитети да използват по най-добрия начин научните експертни оценки в Европейския съюз, а и извън него, ако даден специфичен въпрос наложи това. В тази връзка е целесъобразно да се създаде група от научни съветници, които да покриват адекватно сферите на компетентност на комитетите.
(9)
Реорганизацията на съвещателната структура трябва да предложи по-голяма гъвкавост, която да ѝ позволява да съветва Комисията по въпроси, които попадат под установените сфери на компетентност, както и по възникващи и идентифицирани нови здравни рискове и въпроси, които не са в рамките на компетентността на други органи на Комисията за оценка на риска. Тя трябва освен това да е в състояние да дава бързи съвети, когато това е необходимо, да осигурява пълна прозрачност и висока степен на съгласуваност и да гарантира сътрудничеството с останалите органи на Общността и със съответните научни организации.
(10)
Твърде вероятно е необходимостта от независими научни съвети както в установени, така и в нови области, за които носи отговорност Общността, попадащи в компетентността на научните комитети, да продължи да нараства. Следователно в научната съвещателна структура за оценка на риска е необходимо да бъдат внесени подобрения както в състава, така и в ефективността на работните практики.
(11)
Сред задачите на множеството създадени органи на Общността е провеждането на оценка на риска в различни области. Налице е необходимост от осигуряване на съгласуваност и насърчаване на сътрудничеството между научните комитети и тези органи. Научните комитети трябва да повишат ефикасността си и с помощта на адекватна обмяна на информация и експертни становища и посредством сътрудничество с други научни органи и организации на национално и международно равнище.
(12)
Работните практики на научните комитети следва да бъдат подобрени, като към вътрешната работа бъдат добавени дейности, като организирането на научни срещи и семинари и създаването на мрежи.
(13)
Важно е да се гарантира, че чрез установяването на адекватни процедури за провеждане на диалог със заинтересованите страни работата на научните комитети е открита и прозрачна, като в същото време се съхрани пълната им независимост.
(14)
Поставените с настоящото решение цели за откритост и прозрачност следва да бъдат постигнати посредством спазването на всички изисквания, заложени в законодателството на Общността по отношение на защитата на личните данни и обществения достъп до документи, в това число и запазването на търговската тайна,
РЕШИ:
ГЛАВА 1
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Съвещателната структура и нейните сфери на компетентност
1. Създава се съвещателна структура за научна оценка на риска в областите на безопасността на потребителите, общественото здраве и околната среда. Тази структура включва:
а)
Научния комитет по безопасност на потребителите (наричан по-долу „НКБП“);
б)
Научния комитет по рисковете за здравето и околната среда (наричан по-долу „НКРЗОС“);
в)
Научния комитет по възникващи и идентифицирани нови здравни рискове (наричан по-долу „НКВИНЗР“);
г)
група от научни съветници в областта на оценката на риска (наричана по-долу „групата“), които ще подпомагат работата на научните комитети съгласно съответните разпоредби на настоящото решение.
2. Сферите на компетентност на съвещателната структура се определят в приложение I, без да се засягат компетенциите, предоставени от общностното законодателство на други органи на Общността, които извършват оценка на риска, по-специално Европейския орган за безопасност на храните, Европейската агенция по лекарствата, Европейската агенция по химикалите и Европейския център за профилактика и контрол върху заболяванията.
Член 2
Мисия
1. Комисията изисква научно становище от научните комитети в случаите, определени от правото на Общността.
2. Комисията може да изиска становище и от комитетите по въпроси:
а)
които са от особено значение за безопасността на потребителите, общественото здраве и околната среда; и
б)
които не непопадат в рамките на компетентност на други органи на Общността.
3. В случай на спешна необходимост Комисията може също така да поиска от научните комитети бърз съвет относно научните познания, с които те разполагат във връзка с конкретен риск.
4. Комисията може да прикани даден научен комитет да установи изследователските нужди и да направи оценка на изследователските резултати във връзка с тематичните области, които попадат в неговата компетентност.
5. По искане на Комисията или по тяхна собствена инициатива, съгласувана с Комисията, научните комитети могат да вземат решение за организиране на тематични семинари с цел преглед на данните и научните познания във връзка с определени рискове или по по-общи въпроси, свързани с оценката на риска. По искане на Комисията те изготвят доклади, изявления за обявяване на позиция или заключения от тези семинари.
На тези семинари могат да присъстват, наред с членове на комитетите, научни съветници от групата и външни експерти, в това число и експерти от общностни, национални или международни органи, които се занимават с подобна дейност, както е уместно.
Тези семинари се организират от секретариата на научните комитети. Секретариатът определя и осигурява, при необходимост, разпространението на докладите, изявленията за обявяване на позиция или заключенията от тези семинари.
6. Комисията може да покани научните комитети да участват в тематични мрежи с останалите органи на Общността или научни организации, за да следят и допринасят за развитието на научните познания във връзка с оценката на риска в сферите на компетентност, посочени в приложение I.
7. Научните комитети привличат вниманието на Комисията към даден специфичен или възникващ проблем, който попада в рамките на тяхната компетентност, който те смятат, че би могъл да създаде фактически или потенциален риск за безопасността на потребителите, общественото здраве или околната среда, като приемат и представят на Комисията меморандуми или изявления за обявяване на тяхната позиция. Комисията може да реши да публикува тези меморандуми и изявления и определя действията, които трябва да се предприемат, включително искане за научно становище по въпроса, ако това бъде необходимо.
ГЛАВА 2
СЪСТАВ НА НАУЧНИТЕ КОМИТЕТИ И НА ГРУПАТА
Член 3
Назначаване на членовете на научните комитети
1. Всеки един от НКБП, НКРЗОС и НКВИНЗР се състои от максимум 17 членове и може, по своя собствена инициатива, да приобщи към работата си максимум 5 научни съветници от групата, които да подпомагат работата на комитета по конкретни въпроси или дисциплини.
2. Членовете на научните комитети се назначават от Комисията въз основа на квалификацията им и в съответствие с географско разпределение, което отразява разнообразните научни проблеми и подходи, по-специално в Европа. Комисията определя броя на членовете на всеки комитет в съответствие с присъщите нужди.
Членовете на всеки научен комитет са експерти в една или повече от сферите на компетентност на съответния комитет и заедно покриват възможно най-широк кръг от дисциплини.
3. Комисията назначава членовете на научните комитети от списък с подходящи кандидати, съставен след публикуването на покана за изразяване на интерес в Официален вестник на Европейския съюз и на уебсайта на Комисията.
4. Никой член на научен комитет не може да бъде назначен в повече от един от комитетите, предвидени в член 1, параграф 1.
Член 4
Създаване на групата
1. Групата се състои от научни съветници, които са експерти в една или повече от сферите на компетентност, посочени в приложение I, или в свързани с тях сфери, и заедно покриват възможно най-широк кръг от дисциплини.
2. Комисията назначава научните съветници в групата от списък с подходящи кандидати, съставен след публикуването на покана за изразяване на интерес в Официален вестник на Европейския съюз и на уебсайта на Комисията.
3. Решение за броя на научните съветници от групата във всеки един момент се взема от Комисията въз основа на нейните потребности от научен съвет.
Член 5
Мандат
1. Членовете на научните комитети се назначават за срок три години и не могат да работят повече от три последователни мандата в един и същ комитет. Те остават на поста си, докато бъдат заменени или преназначени.
За да се осигури приемственост при предоставянето на експертна оценка, Комисията може, при изключителни обстоятелства, да удължи мандата на членовете на даден научен комитет за период не повече от 18 месеца.
Членове, които са завършват три последователни мандата в даден научен комитет, могат да бъдат избирани за членове на друг научен комитет.
2. Когато даден член не отговаря на критериите за участие, определени в процедурния правилник, посочен в член 12, или желае да подаде оставка, Комисията може да прекрати членството му и да назначи негов заместник от групата.
3. Научните съветници в групата се назначават за период пет години и техният мандат може да бъде подновяван.
ГЛАВА 3
ФУНКЦИОНИРАНЕ НА СЪВЕЩАТЕЛНАТА СТРУКТУРА
Член 6
Прибягване до помощта на групата
1. Всеки научен комитет може да реши да включи максимум петима научни съветници от групата в изготвянето на дадено научно становище. Тези асоциирани членове вземат участие в работата и обсъжданията по разглеждания въпрос и имат същите функции, отговорности и права като членовете на съответния комитет.
2. Освен това всеки научен комитет може да реши да покани други научни съветници от групата за изготвянето на дадено научно становище. Тези съветници вземат участие в работата по разглеждания въпрос, но техните функции и отговорности са ограничени до изготвяне на становището.
3. Научните комитети могат също така да канят научни съветници от групата да им оказват съдействие за предоставянето на бърз съвет, поискан от Комисията в съответствие с член 2, параграф 3, или да вземат участие в тематичните семинари, посочени в член 2, параграф 5.
4. Комисията може да кани научни съветници от групата да вземат участие в научни срещи или да предоставят на службите на Комисията ad hoc информация по конкретни въпроси.
Член 7
Работни групи
1. Научните комитети могат да създават специфични работни групи, чиято работа се състои в подготовка и съставяне на техните научни становища. По-специално тези работни групи се учредяват, когато е налице необходимост от външно експертно мнение по определен въпрос.
2. Съгласувано с Комисията научните комитети могат да канят асоциирани членове, други научни съветници от групата, специализирани външни експерти, както и експерти от други органи на Общността, за които те смятат, че притежават съответните научни знания и квалификация, да допринесат към тяхната работа.
3. Работните групи се председателстват от член на научния комитет, който ги е свикал, и му докладват. Те могат да избират докладчик помежду си. За особено сложни въпроси от мултидисциплинарно естество може да бъде определен повече от един докладчик.
4. Когато даден въпрос е общ за повече от един научен комитет, се съставя обща работна група, която включва членове на съответните комитети, както и асоциирани членове, научни съветници от групата и външни експерти, според нуждите.
Член 8
Участие на стажанти
Със съгласието на Комисията и в съответствие с процедурния правилник, посочен в член 12, научните комитети могат да допускат присъствието на стажанти на техните заседания; това се прави с цел изграждането на капацитет в областта на оценка на риска.
Член 9
Специални изисквания
1. Комисията може да изиска приемането на научно становище от научен комитет в рамките на определен срок.
2. Комисията може да изиска приемането на съвместно становище по въпроси, които не попадат в сферите на компетентност само на един научен комитет или които е необходимо да бъдат разгледани от повече от един комитет. Вследствие на искане за становище, отправено от страна на Комисията, научните комитети могат да приемат и съвместно становище, по инициатива на групата за координация между отделните комитети, посочена в член 11.
3. В искането си за научно становище Комисията може да посочи консултациите, изслушванията или сътрудничеството с други научни органи, които тя смята за необходими за изготвяне на становището. Даден комитет може, със съгласието на Комисията, също да проведе консултации и изслушвания, ако се смята, че това е необходимо за формулирането на становище.
4. Даден научен комитет може да изиска допълнителна информация от заинтересованите страни с оглед формулирането на научно становище. Даден научен комитет може да определи краен срок за представяне на исканата от него информация. В подобен случай научният комитет може да реши да преустанови работата си по съответното научно становище. Ако исканата информация не е била представена в рамките на крайния срок, комитетът може да приеме становището си въз основа на наличната информация.
Член 10
Избиране на председатели и заместник-председатели
1. Всеки научен комитет избира председател и двама заместник-председатели измежду своите членове. Изборът се провежда чрез гласуване с обикновено мнозинство от членовете на комитета. Мандатът на председателя и заместник-председателите е три години и може да бъде подновяван.
2. Процедурата по избиране на председател и заместник-председатели на научните комитети се определя в процедурния правилник, посочен в член 12.
Член 11
Координация на научните комитети
Групата за координация между отделните комитети, съставена от председателите и заместник-председателите на научните комитети, осигурява координацията на трите научни комитета в съответствие с процедурния правилник, посочен в член 12.
Член 12
Процедурен правилник
1. По предложение на Комисията и с нейно съгласие научните комитети приемат общ процедурен правилник.
2. Процедурният правилник гарантира, че научните комитети изпълняват своите задачи в съответствие с принципите за съвършенство, независимост и прозрачност, като същевременно отчитат законовите искания за търговска тайна и принципите за оценка на риска, които могат да бъдат установени от Комисията в светлината на опита и на политиката ѝ в тази област.
3. Процедурният правилник обхваща, по-специално, въпросите, изброени в приложение II.
Член 13
Правила за гласуване
1. Научните комитети приемат своите становища, бързи съвети, меморандуми и/или изявления за обявяване на тяхната позиция с мнозинство от общия брой членове на съответния комитет и броя на асоциираните членове.
2. По всички останали въпроси всеки научен комитет решава с мнозинство от членовете си.
3. Членовете на комитета, които са подали оставка или чието членство е приключило в съответствие с член 5, параграф 2, не се вземат предвид при изчисляването на мнозинството за целите на прилагане на параграфи 1 и 2.
Член 14
Различие в становищата, координация и сътрудничество с други общностни, национални или международни органи
1. Научните комитети подпомагат работата на Комисията и допринасят за ранното определяне на:
а)
нуждите и възможностите за координация на работата и за сътрудничество;
б)
действителните или потенциалните различия на техните научни становища с тези на други компетентни общностни, национални или международни органи със сходни задачи по общи или конкретни въпроси, свързани с оценката на риска.
Те подпомагат Комисията в действията ѝ по избягване, разрешаване или изясняване на различните становища, както и по установяване и поддържане на отношения на сътрудничество с тези органи.
2. Комисията може да поеме инициативата да поиска и организира провеждането на съвместната работа на научните комитети с общностните, националните или международните органи, които изпълняват сходни задачи. По-специално тя може да поиска от научните комитети да изготвят с други органи на Общността съвместни становища, със съгласието на тези органи.
3. В случай че се установи съществено различие по научни въпроси и въпросният орган е орган на Общността, съответният научен комитет, по искане на Комисията, си сътрудничи с въпросния орган с оглед разрешаване на различието или представяне на Комисията на общ документ, в който се изясняват спорните научни въпроси и се посочват съответните съмнения в данните. Този документ се оповестява публично.
ГЛАВА 4
ПРИНЦИПИ
Член 15
Независимост
1. Членовете на научните комитети, асоциираните членове, останалите научни съветници от групата и външните експерти се назначават лично. Те не делегират отговорностите си на други лица.
2. Членовете на научните комитети, научните съветници от групата и външните експерти, които участват в работните групи, се ангажират да действат независимо от всякакво външно влияние.
За тази цел те представят декларация, с която поемат ангажимент да работят в името на обществения интерес, както и декларация за конфликт на интереси, в която се посочва наличието или липсата на пряк или косвен интерес, за който би могло да се смята, че е в ущърб на тяхната независимост.
Тези декларации се представят в писмена форма. Членовете на научните комитети и научните съветници от групата подават годишни декларации.
3. На всяко едно заседание членовете на научните комитети, асоциираните членове, останалите научни съветници и външните експерти, които участват в работните групи, заявяват всеки конкретен интерес, за който би могло да се смята, че е в ущърб на тяхната независимост по отношение на въпросите от дневния ред.
Член 16
Прозрачност
1. Научните комитети изпълняват дейността си при висока степен на прозрачност. По-специално Комисията публикува своевременно на уебсайта си:
а)
исканията за становища, отправени към научните комитети;
б)
дневния ред и протоколите от събранията на научните комитети, групата за координация между отделните комитети и работните групи;
в)
научните становища и бързите съвети, приемани от научните комитети, включително и становищата, получили малцинство от гласовете, и имената на участниците в работните групи, които са допринесли за изготвянето на съответното становище; становищата, получили малцинство от гласовете, се придружават от имената на съответните членове или съветници;
г)
общия процедурен правилник на научните комитети;
д)
имената на членовете на научните комитети, както и на научните съветници от групата, заедно с кратка автобиография на всеки член или съветник;
е)
декларациите за конфликт на интереси на членовете на научните комитети, научните съветници от групата и външните експерти, които са участвали в научна група.
2. Правилата за прозрачност, посочени в параграф 1, се прилагат в съответствие с изискванията на Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (6) и на Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2001 г. относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията (7), и по-специално относно търговската тайна.
Член 17
Поверителност
Членовете на научните комитети, научните съветници, външните експерти и стажантите не разкриват информация, придобита по време на работата на научните комитети, тематичните семинари, работните групи или по време на друга дейност, свързана с прилагането на настоящото решение, когато са били информирани, че тя е поверителна.
ГЛАВА 5
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 18
Секретариат на научните комитети на Комисията
1. Научните комитети и техните работни групи, групата за координация между отделните комитети, както и останалите срещи, семинари или събития, свързани с прилагането на настоящото решение, се свикват от Комисията.
2. Комисията осигурява научния и административния секретариат на научните комитети и техните работни групи, както и на всички свързани с прилагането на настоящото решение дейности.
3. Секретариатът е отговорен за предоставянето на научното и административното съдействие, необходими за улесняване на ефективното функциониране на научните комитети, за съблюдаване на съответствието с процедурния правилник, особено по отношение на изискванията за съвършенство, независимост и прозрачност, за осигуряване оповестяването на дейностите на комитетите и за гарантиране на адекватен диалог със заинтересованите страни, в това число организиране на изслушвания по въпроси, свързани с дейностите на комитетите, и публикуване на становища и други документи, които са достъпни за обществеността. Освен това секретариатът подпомага работата на комитетите, организира и провежда качествен контрол на становищата, както е предвидено в процедурния правилник, от гледна точка на тяхната изчерпателност, последователност, яснота и съответствие с изискванията и с редакционните стандарти.
4. Секретариатът осигурява научно-техническата координация на дейностите на научните комитети и когато е целесъобразно - координацията на действията им с тези на други общностни, национални и международни органи, както и прилагането на процедурата за диалог със заинтересованите страни, установена в процедурния правилник, и оповестяването на дейностите на комитетите.
Член 19
Възстановяване на разходите и обезщетения
Членовете на научните комитети, научните съветници от групата и външните експерти имат право на обезщетения за своето участие в заседанията на комитетите, тематичните семинари, работните групи и други срещи и събития, организирани от Комисията, и за изпълнение на функцията на докладчик по специфичен въпрос, както е предвидено в приложение III.
Пътните и дневните разноски се възстановяват от Комисията.
Член 20
Заменяне на научните комитети
Научните комитети, които са учредени по силата на член 1, параграф 1 от настоящото решение, заменят съществуващите научни комитети, учредени с Решение 2004/210/ЕО, както следва:
а)
Научният комитет по безопасност на потребителите заменя Научния комитет по потребителските продукти;
б)
Научният комитет по рисковете за здравето и околната среда заменя комитета със същото име;
в)
Научният комитет по възникващи и идентифицирани нови здравни рискове заменя научния комитет със същото име.
Член 21
Отмяна
1. Решение 2004/210/ЕО се отменя.
Въпреки това трите комитета, които са учредени с посоченото решение, ще продължат да действат, докато научните комитети, учредени с настоящото решение, започнат да упражняват дейността си.
2. Позоваванията на отмененото решение се разбират като позовавания на настоящото решение; позоваванията на комитетите, които са учредени с отмененото решение, се разбират като позовавания на комитетите, които са учредени с настоящото решение.
Съставено в Брюксел на 5 август 2008 година.