RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 407/2007
af 16. april 2007
om indførelse af endelige antidumpingforanstaltninger og frigivelse af den midlertidige told på importen af visse frosne jordbær med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (grundforordningen), særlig artikel 9 og artikel 10, stk. 2,
under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Den 18. oktober 2006 indførte Kommissionen ved forordning (EF) nr. 1551/2006 (2) (forordningen om midlertidig told) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse frosne jordbær med oprindelse i Folkerepublikken Kina (Kina).
2. Fortsættelse af proceduren
(2)
Efter indførelsen af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse frosne jordbær fra Kina blev alle parter underrettet om de kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for forordningen om midlertidig told. Parterne fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(3)
Nogle af parterne fremsatte skriftlige bemærkninger. Parter, der anmodede herom, fik også mulighed for at blive hørt mundtligt. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige. De mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne blev gennemgået, og de foreløbige resultater blev i påkommende tilfælde ændret i overensstemmelse hermed.
(4)
Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at Kommissionen påtænkte at indføre endelige foranstaltninger og frigive de beløb, for hvilke der var stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordning (EF) nr. 1551/2006 (endelig fremlæggelse). De berørte parter fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og undersøgelsesresultaterne er, hvor det har været relevant, blevet ændret i overensstemmelse hermed.
3. Parter, som er berørt af proceduren
(5)
Kommissionen vedblev med at indhente alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en endelig afgørelse. Ud over kontrolbesøgene hos de virksomheder, der er nævnt i betragtning 8 i forordningen om midlertidig told, skal det bemærkes, at der efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger blev aflagt yderligere kontrolbesøg hos følgende brugere og importører i Fællesskabet:
Importører/forhandlere
-
BS Foods BV, Gennep, Nederlandene
-
Skogsmat AB, Karlstad, Sverige
Brugere/forarbejdningsvirksomheder
-
Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Østrig
-
Agrana SA, Neuilly-sur-Seine, Frankrig
-
Dairy Fruits A/S, Odense, Danmark
-
Groupe Danone, Paris, Frankrig
-
Materne S.A.S., Limonest, Frankrig
-
Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Tyskland
-
Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Tyskland
-
Yoplait France S.A.S., Boulogne, Frankrig.
4. Undersøgelsesperiode (UP)
(6)
Undersøgelsesperioden vedrørende dumping og skade (undersøgelsesperioden) omfattede perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005. Undersøgelsen af tendenser, der er relevante for skadesvurderingen, omfattede perioden fra 1. januar 2002 til udgangen af undersøgelsesperioden (den betragtede periode).
(7)
En berørt part drog den valgte undersøgelsesperiode i tvivl og hævdede, at år 2005 ikke var repræsentativt, da importpriserne det år var unormalt lave. Valget af UP er imidlertid sket i overensstemmelse med grundforordningens artikel 6, stk. 1, hvori det fastsættes, at UP normalt skal omfatte en periode på mindst seks måneder umiddelbart forud for indledningen af proceduren. Derfor blev påståede særlige forhold vedrørende år 2005 ikke afspejlet i valget af UP, men undersøgt i årsagssammenhængsanalysen.
(8)
Derfor bekræftes undersøgelsesperioden (UP), jf. betragtning 11 i forordningen om midlertidig told.
5. Den pågældende vare og samme vare
(9)
I betragtning 13 i forordningen om midlertidig told blev den pågældende vare defineret som jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med oprindelse i Kina og for øjeblikket opført under KN-kode 0811 10 11, 0811 10 19 og 0811 10 90.
(10)
En række berørte parter fastholdt, at der er betydelig forskel på de forskellige typer frosne jordbær, for så vidt angår anvendelse og kvalitet. De hævdede i den forbindelse, at frosne jordbær med oprindelse i Kina ikke var sammenlignelige med jordbær produceret af EF-erhvervsgrenen.
(11)
I betragtning 15 i forordningen om midlertidig told blev det fastslået, at undersøgelsen har vist, at trods forskelle, for så vidt angår sorter, kvalitet, størrelse og efterfølgende forarbejdning, har alle de forskellige typer af den pågældende vare og frosne jordbær fremstillet og solgt i EF af EF-erhvervsgrenen samme grundlæggende fysiske og biologiske egenskaber og anvendes grundlæggende til samme formål. De betragtes derfor som udgørende en enkelt vare. Da parterne ikke fremkom med yderligere argumenter til støtte for deres påstand, og der ikke kom nye oplysninger frem, blev denne påstand afvist.
(12)
Da der ikke er modtaget yderligere bemærkninger vedrørende varedefinitionen og samme vare, bekræftes indholdet og de foreløbige konklusioner i betragtning 12-16 i forordningen om midlertidig told.
B. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(13)
Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger, der kunne føre til at ændre beslutningen om markedsøkonomisk behandling. De undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 17-26 i forordningen om midlertidig told, bekræftes derfor.
2. Individuel behandling
(14)
De tre eksporterende producenter, der blev nægtet individuel behandling, slog til lyd for, at afgørelsen blev taget op til fornyet behandling. De pågældende tre virksomheder opfyldte ikke kriterie b og e i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Af kriterie b fremgår, at eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit. Ifølge kriterie e kræves, at statens indgriben ikke er af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(15)
Ingen af de af de tre pågældende virksomheder fremførte argumenter, som kunne ændre den afgørelse, der var blevet truffet i den foreløbige fase. Det kom navnlig frem, at de tre virksomheder var udsat for statslig indgriben, hvilket forhindrede dem i frit at fastsætte eksportmængder (kriterie b).
(16)
Endvidere var den statslige indgriben også af en sådan art, at omgåelse af foranstaltningerne var sandsynlig, hvis der fastsattes forskellige toldsatser for individuelle eksportører (kriterie e).
(17)
Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger om resultaterne vedrørende individuel behandling, bekræftes resultaterne i betragtning 27 og 28 i forordningen om midlertidig told.
3. Den normale værdi
(18)
Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger blev der ikke modtaget nogen bemærkninger, der kunne ændre ved afgørelsen om at bruge Tyrkiet som referenceland. Beslutningen bekræftes derfor. Med henblik på at fastsætte den normale værdi var hjemmemarkedspriserne på tyrkiske jordbær blevet justeret for at tage hensyn til, at de er af bedre kvalitet end de kinesiske jordbær (jf. betragtning 39 og 44 i forordningen om midlertidig told).
(19)
Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger om resultaterne vedrørende den normale værdi, bekræftes resultaterne i betragtning 29-42 i forordningen om midlertidig told.
4. Eksportpris
(20)
Da der ikke er fremsat nogen bemærkninger om resultaterne vedrørende eksportprisen, bekræftes resultaterne i betragtning 43 i forordningen om midlertidig told.
5. Sammenligning
(21)
Der henvises til betragtning 44 i forordningen om midlertidig told. Da der ikke foreligger nogen bemærkninger, der kan ændre resultaterne i den betragtning, bekræftes de foreløbige resultater.
6. Dumpingmargen
(22)
På baggrund af ovennævnte er de endeligt fastlagte dumpingmargener udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, følgende:
Yantai Yongchang Foodstuff 0 %
Dandong Junao Foodstuff 31,1 %
Alle andre virksomheder 66,9 %
C. SKADE
1. Produktion i Fællesskabet
(23)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende den samlede produktion i Fællesskabet som anført i betragtning 51 i forordningen om midlertidig told.
2. Definition af EF-erhvervsgrenen
(24)
Da der ikke er fremsat bemærkninger hertil, bekræftes definitionen af EF-erhvervsgrenen, jf. betragtning 52 og 53 i forordningen om midlertidig told.
3. Anvendelse af stikprøver med henblik på skadesvurderingen
(25)
I betragtning af det store antal producenter af frosne jordbær i Fællesskabet blev der udvalgt en stikprøve på otte producenter i forbindelse med skadesvurderingen. En berørt part påstod, at stikprøven af EF-producenter ikke var repræsentativ, fordi alle de udvalgte EF-producenter befandt sig i Polen. Det blev hævdet, at en stikprøve sammensat på grundlag af den største produktionsmængde også skulle tage producenternes geografiske placering i betragtning for at være repræsentativ.
(26)
Ifølge betragtning 54 i forordningen om midlertidig told er stikprøven blevet udvalgt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, hvoraf det fremgår, at en stikprøve kan udvælges på grundlag af den største producerede mængde, der kan anses for repræsentativ, og som med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed.
(27)
En stikprøve udvalgt på grundlag af denne metode ville derfor først og fremmest skulle tage hensyn til repræsentativiteten, for så vidt angår produktionsmængde. Det er ikke påkrævet, at stikprøven også skal være geografisk repræsentativ. Dette aspekt kan, men skal ikke, tages i betragtning.
(28)
Eftersom produktionen af frosne jordbær i vidt omfang er koncentreret i Polen, ikke blot for så vidt angår mængder, men også for så vidt angår antal producenter, ville inddragelse af det geografiske aspekt i dette tilfælde endvidere ikke forhindre udvælgelse af en stikprøve bestående udelukkende af polske producenter. Dette argument blev derfor afvist.
(29)
Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger hertil, bekræftes udvælgelsen af stikprøven med henblik på skadesvurderingen, jf. betragtning 54 og 55 i forordningen om midlertidig told.
4. Forbruget i Fællesskabet
(30)
Da der ikke er fremsat nogen bemærkninger hertil, bekræftes beregningen af forbruget i Fællesskabet, jf. betragtning 56-59 i forordningen om midlertidig told.
5. Importen til Fællesskabet fra de berørte lande
5.1. Importens omfang og markedsandel
(31)
Da der ikke er fremsat nogen bemærkninger hertil, bekræftes beregningen af den pågældende imports omfang og markedsandel, jf. betragtning 60 og 61 i forordningen om midlertidig told.
5.2. Importpriser og underbud
(32)
En part hævdede, at der i forbindelse med underbudsanalysen burde foretages en justering for at tage hensyn til kvalitetsforskellene imellem frosne jordbær produceret af EF-erhvervsgrenen og de eksporterende producenters. Det blev imidlertid bemærket, at kun visse af de eksporterende producenters salgstransaktioner blev taget i betragtning i forbindelse med beregningen af underbud i den foreløbige fase. Der blev set væk fra salg af lavkvalitetseksportvarer, fordi sådanne lavkvalitetsvarer ikke produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen. På den baggrund var den krævede justering ikke berettiget. Da der ikke er fremsat yderligere bemærkninger, bekræftes undersøgelsesresultaterne vedrørende importpriser og underbud i betragtning 62-64 i forordningen om midlertidig told hermed.
6. EF-erhvervsgrenens situation
(33)
En række berørte parter hævdede, at EF-erhvervsgrenens priser steg i 2006 til omkring 1 000 EUR pr. ton, og at dette burde afspejle sig i skadesvurderingen. Det skal imidlertid anføres, at UP dækkede perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005, og at den periode, i hvilken tendenser af relevans for skadesvurderingen blev undersøgt, dækkede perioden fra 1. januar 2002 til slutningen af UP. På den baggrund er prisbevægelser efter UP ikke blevet taget i betragtning i forbindelse med skadesvurderingen i henhold til grundforordningens artikel 6, stk. 1, sidste punktum. Betydningen af prisstigningerne i 2006 er imidlertid omhandlet nedenfor i afsnit D. Årsagssammenhæng (betragtning 51-54).
(34)
Ingen af de berørte parter satte spørgsmålstegn ved de tal vedrørende EF-erhvervsgrenens situation eller den fortolkning af dem, der var anført i betragtning 66-85 i forordningen om midlertidig told. Konklusionerne i disse betragtninger i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
6.1. Oplysninger om fællesskabsproduktionen som helhed
(35)
Ingen af de berørte parter satte spørgsmålstegn ved tallene vedrørende de makroøkonomiske oplysninger om fællesskabsproduktionen som helhed eller den fortolkning af dem, der var anført i betragtning 86-88 i forordningen om midlertidig told. Konklusionerne i disse betragtninger i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
7. Konklusion om skade
(36)
På baggrund af ovenstående bekræftes det, at EF-erhvervsgrenen er blevet påført væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3.
D. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Bemærkninger fremsat af de berørte parter
(37)
Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger påstod en række berørte parter, at den væsentlige skade, EF-erhvervsgrenen har lidt, skyldtes andre faktorer. Flere af disse påstande var allerede blevet behørigt behandlet i forordningen om midlertidig told. Nedenfor bringes evt. nye argumenter op.
2. Følgevirkninger af import fra tredjelande
(38)
Det blev fremført, at der ikke blev taget nok hensyn til import fra Marokko som årsag til skaden. En part satte spørgsmålstegn ved fortolkningen af tallene i betragtning 99 i forordningen om midlertidig told, hvoraf det fremgår, at Marokkos priser i UP var lavere end EF-erhvervsgrenens break-even pris. Det blev hævdet, at dette havde bidraget til skaden.
(39)
Tabellen i betragtning 99 i forordningen om midlertidig told viser, at Marokkos pris konsekvent var væsentlig højere end EF-erhvervsgrenens. Marokkos eksportører var også berørt af de kinesiske eksportørers lave priser og blev nødt til at svare igen ved at sætte priserne til Fællesskabet ned. Dette bekræftes af de faldende importmængder af frosne jordbær fra Marokko. Argumentet måtte derfor afvises.
3. Følgevirkninger af kursudsving
(40)
I løbet af UP blev zlotyen nedskrevet i forhold til euroen. En række berørte parter hævdede, at det prisfald, EF-erhvervsgrenen led under, ville se mindre dramatisk ud, hvis beregningerne blev analyseret i zloty snarere end i euro. Mellem 2004 og 2005 svingede zlotyen faktisk med omkring 10 %. Men når man vurderer tendenserne i fællesskabspriserne mellem disse to år, var prisfaldet i euro på 35 %.
(41)
Hvis man tager hensyn til forskellen imellem kurssvingningen på omkring 10 % og prisfaldet på 35 %, kan zlotyens nedskrivning i forhold til euroen ikke betragtes som en hovedårsag til faldet i EF-erhvervsgrenens priser. Argumentet måtte derfor afvises.
4. Følgevirkninger af påståede strukturelle mangler eller spekulative erhvervsmæssige beslutninger i EF-erhvervsgrenen
(42)
En række berørte parter videreudviklede det argument, der allerede var blevet behandlet i forordningen om midlertidig told i betragtning 106-110, at skaden var selvpåført og skyldtes forkerte erhvervsmæssige beslutninger og strukturelle vanskeligheder i EF-erhvervsgrenen. I den forbindelse blev en beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om situationen i sektoren for bærfrugt og kirsebær til forarbejdning vedheftet et arbejdsdokument om samme emne (3), og en beslutning fra Europa-Parlamentet om situationen i sektoren for bærfrugt og kirsebær til forarbejdning, vedtaget den 12. oktober 2006 (4), anført som støtte for disse påstande.
(43)
Det skal bemærkes, at Kommissionen tog hensyn til beretningen i forbindelse med sine foreløbige resultater, jf. henvisningen i betragtning 138 i forordningen om midlertidig told. Selvom beretningen og beslutningen indeholder vigtige baggrundsoplysninger om sektoren for røde frugter i Fællesskabet, skal det bemærkes, at de begge i højere grad fokuserer på problemerne blandt producenter af friske jordbær end på EF-erhvervsgrenen (fryseindustrien). Men under alle omstændigheder konkluderer hverken beretningen eller beslutningen, at EF-erhvervsgrenens problemer skyldes strukturelle mangler ved selve EF-erhvervsgrenen.
(44)
Det hævdedes også, at Polens tiltrædelse af EU havde medført, at polsk arbejdskraft var flyttet til lande med højere lønninger, og således havde givet erhvervsgrenen yderligere problemer i form af øgede arbejdsomkostninger på hjemmemarkedet. Det blev endvidere anført, at som følge af nye grænserestriktioner kunne EF-erhvervsgrenen ikke længere regne med billigere arbejdskraft fra nabolande uden for EU. Det blev anført, at denne udvikling har haft betydelige negative virkninger på en så arbejdskraftintensiv erhvervsgren.
(45)
Udviklingen kunne have medført øgede arbejdsomkostninger for producenterne. Men den eventuelle stigning vedrører producenternes omkostninger direkte, ikke EF-erhvervsgrenens omkostninger (fryseindustrien). Derfor er der kun delvis sammenhæng mellem producenternes øgede omkostninger og EF-erhvervsgrenens omkostninger. I henhold til Kommissionens beretning og arbejdsdokument, jf. betragtning 42, skulle salgspriserne for friske jordbær, til trods for stigende produktionsomkostninger, endvidere være faldet snarere end steget efter Polens tiltrædelse af EU. Da salgspriserne faldt, kunne stigningen i omkostningerne for producenter af friske jordbær ikke have haft virkninger på EF-erhvervsgrenen. Argumentet må derfor afvises.
(46)
En part hævdede, at EF-erhvervsgrenens investeringer og omstrukturering med henblik på forbedring af effektiviteten har haft negative virkninger for rentabilitet og likviditet. Men EF-erhvervsgrenens eventuelle investeringsomkostninger kan ikke ændre ved det forhold, at priserne faldt så meget, at de blev skadevoldende, i undersøgelsesperioden, og at det var de lave priser, der havde den allerstørste virkning på EF-erhvervsgrenens rentabilitet. Investeringerne har i virkeligheden medvirket til at øge EF-erhvervsgrenens effektivitet, jf. betragtning 81 i forordningen om midlertidig told. Argumentet må derfor afvises.
(47)
Endvidere hævdedes det, at den skade, der blev påført EF-erhvervsgrenen, var selvpåført, for varekvaliteten var ringere end kvaliteten på varer fra Spanien og Californien. I den forbindelse skal det bemærkes, at Spanien og Californien begge først og fremmest producerer til markedet for friske jordbær, og at der ikke har været tegn på, at EF-erhvervsgrenen har tabt markedsandele i forhold til disse producenter. Der blev importeret under 200 tons frosne jordbær fra USA i undersøgelsesperioden, og de kan ikke have haft en betydelig virkning for EF-erhvervsgrenens rentabilitet. Argumentet må derfor afvises.
(48)
Hvad angår de påståede strukturelle mangler ved EF-erhvervsgrenen, foreligger der under alle omstændigheder ingen dokumentation herfor. Påstandene må derfor afvises. Konklusionerne i betragtning 106-110 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
5. Selvpåført skade som følge af EF-erhvervsgrenens prisniveau
(49)
Hvad angår påstanden om EF-erhvervsgrenens spekulative erhvervsmæssige beslutninger, jf. betragtning 108 og 110 i forordningen om midlertidig told, hævdede en bruger, at priserne på Fællesskabets marked ikke blev bestemt af kinesisk import, men hovedsagelig af EF-erhvervsgrenen, som har den største markedsandel. Denne part påstod således, at tendensen med faldende priser skyldtes EF-erhvervsgrenen og ikke dumpingimport fra Kina.
(50)
EF-erhvervsgrenen havde ganske rigtigt en markedsandel på 59 % i undersøgelsesperioden og spillede derfor fortsat en væsentlig rolle for markedspriserne. Men selvom EF-erhvervsgrenen havde en stor markedsandel, kan det ikke nægtes, at billig import fra Kina, som lå 6 % under EF-erhvervsgrenens priser, havde en negativ virkning på markedspriserne. Dumpingimporten trykkede priserne i Fællesskabet generelt, og det lykkedes også Kina at øge markedsandelen fra 4 % i 2002 til 20 % i undersøgelsesperioden. Argumentet må derfor afvises.
6. Frosne jordbærs cyklus og virkningen af høstens størrelse
(51)
Frosne jordbær er en følsom landbrugsvare, og undersøgelsen har vist, at udbuddet af friske jordbær er af stor betydning for prisen på frosne jordbær. Flere interesserede parter hævdede, at den særdeles dårlige høst i 2003 var en af de væsentligste årsager til den skade, der blev forvoldt i undersøgelsesperioden. Nogle interesserede parter hævdede også, at priserne på jordbær typisk følger en cyklus på fire år, fordi prisstigninger fører til overproduktion og derefter til prisdyk. Det hævdedes, at 2005 var lavpunktet i denne cyklus, og at de særdeles lave priser det år skyldtes naturlige udsving. Der kunne også konstateres prisudsving i en periode før 2002, og argumentet blev yderligere underbygget af prisstigningen på +/- 20 % i 2006, dvs. året efter undersøgelsesperioden.
(52)
Yderligere analyser af priserne på frosne jordbær ud over den betragtede periode viste faktisk, at der også var tale om prissvingninger i en længere periode før 2002. Det kan eksempelvis nævnes, at i 2001 førte den store høst til meget lave priser. Disse lave priser førte dernæst til et fald i produktionen af friske jordbær de følgende år, hvorved priserne igen blev stabiliseret. En analyse af udviklingen underbygger påstanden om, at priserne på den pågældende vare følger en cyklus, som i høj grad påvirkes af vejret og høstens størrelse.
(53)
Importen fra Kina steg dog som bekendt i volumen med 380 % til priser, som faldt med 38 % i den betragtede periode, og det havde en betydelig virkning på den finansielle situation i EF-erhvervsgrenen, som meldte om ikke-bæredygtige tab.
(54)
Selvom de naturlige udsving i priserne på frosne jordbær og følgerne af høstens størrelse uden tvivl har haft en væsentlig indvirkning på EF-erhvervsgrenens priser, kan dette ikke i sig selv betragtes som den eneste eller største årsag til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
7. Konklusion om årsagssammenhæng
(55)
Som anført i konklusionerne i betragtning 97 og 98 i forordningen om midlertidig told har undersøgelsen vist, at der var en sammenhæng imellem dumpingimporten fra Kina og den skade, der kunne konstateres i forbindelse med EF-erhvervsgrenen.
(56)
Undersøgelsen har også vist, at der er en sammenhæng mellem EF-erhvervsgrenens priser og de prisudsving, der er forbundet med de frosne jordbærs cyklus og sæsonbestemte ændringer i høsten. Konklusionen underbygges af data fra den betragtede periode og tiden før samt af udviklingen efter undersøgelsesperioden.
(57)
Selvom de frosne jordbærs cyklus kan have forværret EF-erhvervsgrenens finansielle situation, kan det kraftige fald i EF-erhvervsgrenens priser og den negative udviklingstendens, som analysen af EF-erhvervsgrenens situation afdækkede, jf. betragtning 66-85 i forordningen om midlertidig told, ikke alene tilskrives »naturlige udsvingsmønstre«. Analysen af virkningerne af varens cyklus og høstens størrelse underbygger derfor ikke det argument, at disse faktorer ville have været tilstrækkeligt væsentlige til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
(58)
I betragtning af ovenstående og i mangel af yderligere bemærkninger til årsagssammenhængen bekræftes konklusionerne i betragtning 113 og 114 i forordningen om midlertidig told.
E. FÆLLESSKABETS INTERESSER
1. Generelle forhold
(59)
Efter at der blev indført midlertidige foranstaltninger, er det i lyset af bemærkninger og yderligere data fra interesserede parter blevet undersøgt, hvorvidt den foreløbige konklusion om, at indførelse af foranstaltninger ikke var i strid med Fællesskabets interesser, fortsat var gyldig. I forbindelse med den foreløbige undersøgelse blev Fællesskabets interesser fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede interesser, dvs. EF-erhvervsgrenens, importørernes, forarbejdningsvirksomhedernes/brugernes og producenternes.
(60)
Kommissionen henvendte sig til en lang række interesserede parter for at høre deres synspunkter. Ud over EF-erhvervsgrenen blev også repræsentanter for alle de største mærker på markedet hørt; det samme gælder sammenslutninger, som repræsenterer brugernes interesser, og der blev foretaget yderligere kontrol på stedet.
2. EF-erhvervsgrenens og leverandørernes interesser
(61)
Den foreløbige undersøgelse viste, at Fællesskabets produktion fremstilles af en lang række producenter i fryseindustrien, som beskæftiger ca. 2 700 personer inden for produktion og afsætning af den pågældende vare. Der er også delvis sammenhæng mellem fryseindustriens situation og de producenter, der leverer jordbær, for sidstnævnte dyrker kun den type jordbær, som er beregnet til nedfrysning, og fryseindustrien er det eneste marked for den pågældende vare.
(62)
EF-producenterne blev som bekendt forvoldt betydelig skade i den betragtede periode og meldte om tab på 12,5 % som følge af dumpingimporten. Tabene blev anmeldt, selvom EF-erhvervsgrenen reducerede sine omkostninger ved at sænke de priser, den betalte til producenterne for friske jordbær. Den pris, der blev betalt for friske jordbær, lå under producenternes produktionsomkostninger og var derfor hverken bæredygtig for producenterne eller EF-erhvervsgrenen i det lange løb. Hvis priserne på frosne jordbær igen skulle falde til under det ikke-skadevoldende niveau, ville det få følger på to måder. EF-erhvervsgrenen ville lide finansielle tab, men ville også risikere at komme til at mangle friske jordbær på lang sigt, for de priser, den ville kunne betale til producenterne, ville være så lave, at producenterne ville risikere at gå fallit. Som bekendt skønnes der at have været 96 700 kommercielle producenter af friske jordbær i Polen i 2002, hvoraf ca. 80 000 var involveret i dyrkning af jordbær til videreforarbejdning. Selvom antallet muligvis er faldet som følge af sektorens konsolidering, fremgår det alligevel helt klart, at jordbærdyrkning er en vigtig økonomisk aktivitet for mange producenter i Polen. Det hævdes, at jordbærdyrkningssektoren i Polen er af central betydning for en række regioner i landet, som ellers er kendetegnet ved stor arbejdsløshed, og at manglende foranstaltninger ville få arbejdsløshedstallet til at stige yderligere. Det er også blevet anført, at disse producenter ikke kan gå over til at dyrke andre, mere fortjenstgivende afgrøder, da jordbundsforholdene i disse områder hovedsagelig egner sig til jordbærdyrkning.
(63)
Som anført i forordningen om midlertidig told (betragtning 139) har de priser, der blev betalt til producenterne, siden 2004 været så lave, at produktionsomkostningerne ikke er blevet dækket.
(64)
Som det fremgår af den i betragtning 42 nævnte beretning fra Kommissionen, er de polske jordbærproducenter en opsplittet erhvervsgren, og de vil sandsynligvis ikke kunne nå ud til andre markeder end den lokale fryseindustri. Derfor ville forværringen af fryseindustriens finansielle situation få betydelige konsekvenser for producenterne. Efter undersøgelsesperioden steg markedspriserne igen til et ikke-skadevoldende niveau, og importen fra Kina faldt, men selvom det måske i et vist omfang kan skabe tvivl om, hvorvidt det er nødvendigt med foranstaltninger til at forbedre EF-erhvervsgrenens situation, er der ikke tegn på, at stigningen er af permanent karakter eller bliver langvarig.
(65)
Under disse omstændigheder er det klart, at EF-erhvervsgrenen og producenterne ville drage fordel af, at der vedtages antidumpingforanstaltninger, og at foranstaltninger kunne medvirke til at stabilisere Fællesskabets marked. Priserne på frosne jordbær ville ikke blive trykket af importerede jordbær fra Kina. På den måde ville EF-producenterne kunne hæve priserne og opnå en rimelig fortjenstmargen. Det ville med stor sandsynlighed få positive følger for leverandørerne. Det konkluderes derfor, at det ville være i EF-erhvervsgrenens og jordbærproducenternes interesse, at der indføres foranstaltninger.
3. Ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers interesser
(66)
Som følge af resultaterne i forbindelse med den foreløbige undersøgelse aflagde Kommissionen besøg hos yderligere to importører af den pågældende vare. Disse importører indfører den pågældende vare fra Kina, selvom de også begge forhandler jordbær produceret i EU; sidstnævnte tegner sig for 50-60 % af deres respektive indkøb. Det skal dog bemærkes, at handel med frosne jordbær kun udgør en del af deres aktiviteter og tegner sig for 30-50 % af deres samlede omsætning. Deres import fra Kina udgør ca. 14 % af den samlede import af den pågældende vare. Importørerne anses derfor for at være repræsentative. Begge importører gav udtryk for, at de var imod antidumpingforanstaltninger. Undersøgelsen har vist, at da efterspørgslen efter jordbær er bestemt af forbrugernes præferencer, som ikke vil blive påvirket af antidumpingforanstaltninger, vil efterspørgslen efter frosne jordbær sandsynligvis ikke ændre sig. Derfor vil importører sandsynligvis ikke blive påvirket af højere priser, da de vil kunne blive ved med at importere de samme mængder som før og med stor sandsynlighed kunne overføre en væsentlig del af de yderligere omkostninger i forbindelse med frosne jordbær til brugerne. Dette bekræftes af, at tidligere prisforskelle ikke har påvirket importørernes salgspriser og fortjenstmargener, som er forblevet forholdsvis stabile.
(67)
Den foreløbige konklusion i forordningen om midlertidig told, dvs. at højere importpriser ikke forventes at få stor virkning for importørerne, bekræftes hermed.
4. Brugernes og forbrugernes interesser
4.1. Samarbejdets omfang
(68)
Som anført i betragtning 127 i forordningen om midlertidig told var brugernes og forarbejdningsvirksomhedernes reaktion begrænset i begyndelsen. I forbindelse med den foreløbige undersøgelse havde Kommissionen vanskeligt ved at indsamle og efterprøve data, som kunne underbygge brugerindustriens påstande. Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told gjorde Kommissionen derfor en fornyet indsats for at tilskynde til samarbejde. Der blev aflagt supplerende kontrolbesøg hos otte brugervirksomheder. Fem af disse virksomheder leverede data, som kunne bruges til en konsekvensanalyse, der gav mening. Der blev indsamlet yderligere oplysninger og data. Med udgangspunkt i disse supplerende oplysninger foretog Kommissionens tjenestegrene en ny analyse af de virkninger, som foranstaltninger eventuelt kunne få for EF-brugerne.
(69)
En interesseret part hævdede, at der ikke burde tages hensyn til dette samarbejde, da det ikke var blevet givet til kende inden fristen i indledningsmeddelelsen. I den forbindelse skal det bemærkes, at de samarbejdende virksomheder gav sig til kende og fremsatte bemærkninger om de midlertidige foranstaltninger i overensstemmelse med grundforordningens bestemmelser.
(70)
De oplysninger, der blev efterprøvet på stedet, tegner sig for ca. 9 % af det samlede forbrug i Fællesskabet. Endvidere var de forskellige brugersektorer repræsenteret; producenter af jordbærtilberedninger, som bruges i andre varer (f.eks. yoghurt), yoghurtproducenter og producenter af jordbærsyltetøj og -marmelade. Endelig tegner de samarbejdende sammenslutninger sig for ca. 80 % af Fællesskabets forbrug af frosne jordbær. Det er almindelig praksis at anerkende et sådant niveau som værende repræsentativt. Derfor blev argumentet om manglende repræsentativitet afvist.
4.2. Foranstaltningernes indvirkning på omkostningerne
(71)
Brugerindustrien hævdede, at Kommissionen ikke burde evaluere foranstaltningernes indvirkning ved blot at analysere en eventuel prisstigning på importerede jordbær fra Kina. Foranstaltninger ville få en bred vifte af konsekvenser for markedet, f.eks. også for frosne jordbær fra andre kilder.
(72)
En nærmere analyse har faktisk vist, at foranstaltninger med stor sandsynlighed vil forårsage en mere generel prisstigning, som ikke er begrænset til 34,2 % (den midlertidige toldsats) for jordbær fra Kina. De kan også føre til en prisstigning for EF-erhvervsgrenen på ca. 19 %, op til det beregnede ikke-skadevoldende niveau. Det ser faktisk ud til, at det er umuligt at undgå en sådan generel prisstigning, for til forskel fra andre sektorer og i betragtning af de begrænsninger, der følger af vejret og høstresultaterne, har EF-erhvervsgrenen sandsynligvis ikke mulighed for at anvende andre strategier, som f.eks. en forøgelse af afsætningen på markedet. Da EF-erhvervsgrenen og importen fra Kina tilsammen tegner sig for ca. 80 % af Fællesskabets forbrug, er det endelig også meget sandsynligt, at andre lande, som eksporterer frosne jordbær til Fællesskabet, også vil hæve deres priser for at følge »de prisførende«.
(73)
Hvad angår brugernes jordbærrelaterede aktiviteter, vil indførelsen af told svarende til de midlertidige foranstaltninger under disse omstændigheder medføre en stigning i omkostningerne til input for brugerne på i gennemsnit ca. 6 %. En hel del af brugerne ville faktisk blive tvunget ud i en tabsgivende situation. Konklusionerne er baseret på de jordbærrelaterede aktiviteter, eftersom undersøgelsen fokuserer på frosne jordbær som den pågældende vare og ikke vedrører andre af de involverede virksomheders aktiviteter. I forbindelse med en skade- og dumpinganalyse er det også nødvendigt at sikre, at de samme aktiviteter sammenlignes, dvs. aktiviteter i tilknytning til den vare, der undersøges.
Nedenstående tabel viser virkningen på de kontrollerede brugeres omkostninger:
Virksomhed
Faktisk fortjeneste (undersøgelsesperioden) 2005 (5)
Fortjeneste på grundlag af tal for 2005 (undersøgelsesperioden), forudsat at priserne på jordbær, uanset oprindelse, stiger i overensstemmelse med angivelserne i betragtning 74, og at priserne ved videresalg forbliver uændrede (5)
Fortjeneste som i den foregående kolonne, men på grundlag af indberettede faktiske (eller forhøjede) priser ved videresalg for 2006 (5)
Jordbærvarernes andel af virksomhedens omsætning (2005)
Virksomhedens samlede rentabilitet (2005)
Virksomhed A
Mellem + 2 % og + 4 %
Mellem - 4 % og - 6 %
Mellem - 3,0 % og - 5,0 %
Mellem 25 % og 30 %
Mellem + 2,5 % og + 5,0 %
Virksomhed B
Mellem + 1,0 % og + 2,5 %
Mellem - 1,0 % og - 2,5 %
Ca. 0 %
Mellem 12 % og 17 %
Mellem + 4,0 % og + 5,5 %
Virksomhed C
Ca. 0 %
Ca. - 1 %
Mellem + 2 % og + 4 %
Mellem 5 % og 10 %
Ca. 0 %
Virksomhed D
Mellem + 12,0 % og + 14,0 %
Mellem + 4,0 % og + 8,0 %
Mellem + 3,0 % og + 5,0 %
Mellem 10 % og 15 %
Mellem + 5,0 % og + 8,0 %
Virksomhed E
Mellem + 3,0 % og + 5,0 %
Mellem - 4,0 % og - 6,0 %
Mellem - 7,0 % og - 9,0 %
Mellem 18 % og 23 %
Ca. 1 %
(74)
De samarbejdende producenter af jordbærtilberedninger og syltetøj og marmelade ville blive mest påvirket af en stigning i jordbærpriserne. Det skyldes, at jordbær spiller en meget større rolle end andre ingredienser i syltetøjs- og marmeladeopskrifter. For de pågældende virksomheder ville faldet i fortjenstmargenen ligge på 7-8 procentpoint, og det ville udløse et tab på ca. 5 % for to af dem.
(75)
For de samarbejdende yoghurtproducenter tegner udgifterne til jordbær sig for en forholdsvis mindre del af deres produktionsomkostninger, for udgifterne til mælkeprodukter indgår i beregningen for opskriften. Men det kunne konstateres, at deres fortjenstmargen i gennemsnit var ret lav. Selvom de samlede produktionsomkostninger i forbindelse med en given yoghurt kun stiger med 2 %, er det tilstrækkeligt til at ændre en fortjeneste på ca. 1 % til et tab på ca. 1 %.
(76)
Derfor kan foranstaltningernes virkning for brugerindustrien i form af en stigning i omkostningerne blive større end skønnet i forbindelse med den analyse, der førte til midlertidige foranstaltninger. Men som det fremgår af punkt 4.4 nedenfor, vil virkningen på omkostningerne sandsynligvis mærkes mindre på lang sigt.
4.3. Manglende muligheder for at overføre omkostningsstigninger i distributionskæden
(77)
En brugersammenslutning hævdede, at told ville være til skade for EF-baserede brugere af frosne jordbær, som er konkurrencedygtige på verdensmarkedet. Sammenslutningen hævdede, at tolden ikke kunne overføres til kunderne (detailhandlere og distributører), eftersom mange brugere indgik langfristede fastpriskontrakter med disse kunder. De faste priser betyder, at brugerne skal finansiere eventuelle yderligere prisstigninger. Mange brugere hævdede og kunne dokumentere, at de store detailhandlere/distributører trykkede priserne, og at det var meget vanskeligt at hæve priserne. Det hævdedes, at priserne i kontrakterne mellem brugere og detailhandel fastsættes for en periode på fra seks måneder til et år. Derfor hævder brugerne, at de ikke har andet valg end at afholde de yderligere omkostninger selv. I betragtning af ovenstående må det antages, at brugerne sandsynligvis er nødt til at afholde de øgede udgifter, i det mindste på kort sigt. Men undersøgelsen har imidlertid også vist, at til trods for foranstaltningernes negative konsekvenser for rentabiliteten i forbindelse med varer, som den pågældende vare indgår i, ville brugervirksomhedernes samlede rentabilitet forblive positiv for de flestes vedkommende.
(78)
Omkostningsstigninger kan få en vis indvirkning på priserne, hvis de kan overføres til forbrugerne. Frugttilberedninger, navnlig yoghurt, indgår som en fast del af mange forbrugeres kost. Yoghurt med jordbærsmag tegner sig for ca. 20-30 % af yoghurtmarkedet, og selvom ingen forbrugersammenslutninger har fremsat bemærkninger, kan det ikke udelukkes, at en prisstigning kan få følger for forbrugerne, i det mindste på mellemlang sigt. Det samme gælder for syltetøj og marmelade.
4.4. Tidsbegrænset virkning for brugerne
(79)
Som det fremgår af punkt 4.3 og 4.4, vil foranstaltninger sandsynligvis få konsekvenser for omkostningerne i forbindelse med brugernes input af råvarer, og brugerne har endvidere anført, at de selv bliver nødt til at finansiere stigningen i omkostningerne i den periode, som kontrakten med detailhandelen omfatter. Det må dog formodes, at der bliver mulighed for at overføre en eventuel stigning i omkostningerne senere, for kontrakterne er af begrænset varighed.
4.5. EF-erhvervsgrenens forsyningsmuligheder
(80)
De fleste brugere anførte, at udbuddet af polske jordbær af Senga Sengana-sorten er af afgørende betydning både for omfanget og kvaliteten af hele den række varer, som fremstilles af frosne jordbær. Derfor ville en forværring af EF-erhvervsgrenens situation få en betydelig negativ virkning for dem. Det kan ikke udelukkes, at brugerne i tilfælde af begrænset eller manglende udbud af polske jordbær på markedet ville få alvorlige problemer med at finde alternative forsyningskilder for de jordbærsorter, der dyrkes i Polen. Det ser faktisk ud til, at det er højst usandsynligt, at der kan findes sådanne alternative kilder, for brugerne har selv anført, at jordbær af den kvalitet, der findes i Polen, ikke findes andetsteds. Det kan heller ikke udelukkes, at brugerne selv i en situation med mindre konkurrence på markedet alligevel ville blive konfronteret med en prisstigning.
5. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser
(81)
Undersøgelsen har vist, at foranstaltningerne ikke alene ville være til fordel for EF-producenterne, som har ca. 2 700 ansatte, men også for de ca. 80 000 producenter, hvis eksistensgrundlag bygger mere eller mindre på jordbær.
(82)
Som beskrevet i betragtning 133 i forordningen om midlertidig told, har brugerindustrien anført, at de er afhængige af EF-erhvervsgrenens leverancer af den pågældende vare for at kunne dække hele varerækken og forsyne markedet med en vare af høj kvalitet. Undersøgelsen har vist, at den cyklus, som EF-erhvervsgrenens råvarer indgår i, dvs. udsvingene i jordbærhøsten, har en betydelig indvirkning på priserne, hvilket også bekræftes af udviklingen efter undersøgelsesperioden. Men som beskrevet i betragtning 74 i forordningen om midlertidig told var priserne så pressede i den sidste halvdel af den betragtede periode og undersøgelsesperioden, at EF-erhvervsgrenen var tvunget til at betale producenterne priser, som lå under produktionsomkostningerne, ved køb af friske jordbær. Det medførte, at nogle af producenterne ophørte med at dyrke jordbær. Selvom priserne er steget i 2006, ville forsyningerne af friske jordbær til EF-erhvervsgrenen og dermed også til brugerne helt klart kunne komme i fare, hvis tendensen med lave priser fra den betragtede periode skulle vende tilbage.
(83)
Den nærmere undersøgelse har tydeligt vist, at antidumpingtolden i så fald ville få store konsekvenser for brugerne. Tolden ville medføre en forringelse af rentabiliteten og muligvis finansielle tab - i nogle tilfælde endog store - for en række brugere, navnlig fordi prisstigningen ikke kan overføres til distributøren/detailhandelen på kort sigt. Virkningerne er dog meget mindre udtalte, hvis man ser på den samlede rentabilitet hos de brugere, der indgår i undersøgelsen.
(84)
Brugerindustrien har anført, at fastpriskontrakterne med brugerindustrien forhindrer forarbejdningsindustrien i at overføre omkostningsstigningen til detailhandelen i tilfælde af foranstaltninger. Da kontrakterne er tidsbegrænsede, må det dog også antages, at de kun vil forhindre brugerindustrien i at overføre omkostningsstigningen i en periode på 6-12 måneder.
(85)
Det viser sig således, at endelige foranstaltninger ville få en væsentlig indvirkning på brugere af frosne jordbær, men at følgerne sandsynligvis kun ville være af begrænset varighed. Derimod ville det få store og langvarige negative følger for EF-erhvervsgrenen og producenterne, hvis der ikke blev indført foranstaltninger, og prisfaldet fik lov til at gøre sig gældende igen.
(86)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til at undlade at indføre antidumpingtold på importen af frosne jordbær med oprindelse i Kina.
F. INDFØRELSE AF ENDELIGE FORANSTALTNINGER
1. De endelige foranstaltningers form
(87)
På grundlag af de endelige konklusioner vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres antidumpingforanstaltninger for at forhindre, at dumpingeksporten påfører EF-erhvervsgrenen yderligere skade.
(88)
Antidumpingforanstaltninger kan antage forskellige former. Kommissionen har et stort spillerum med hensyn til at vælge foranstaltningernes form, men formålet er fortsat at fjerne virkningerne af den skadevoldende dumping. I forordningen om midlertidig told blev der i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told fastsat en værditold på 0 % for de eksporterende producenter, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, 12,6 % for de eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, og 34,2 % for alle andre virksomheder.
(89)
Efter at der var indført midlertidige foranstaltninger, steg prisen på den pågældende vare på Fællesskabets marked med +/- 20 % i 2006, dvs. året efter undersøgelsesperioden, jf. betragtning 51. Da det drejer sig om en ret homogen vare, og foranstaltningerne under disse omstændigheder helst ikke skulle lægge en uforholdsmæssig stor byrde på brugerne, anses minimumsimportpriser for at være den mest hensigtsmæssige form for foranstaltning. Det skal bemærkes, at minimumsimportpriser tjener det samme formål som værditold, nemlig at fjerne virkningerne af skadevoldende dumping. Med den form for told, betales der ikke told af import, hvis cif-prisen, Fællesskabets grænse, svarer til eller er højere end minimumsimportprisen. Hvis importen foretages til en lavere pris, betales der et beløb svarende til forskellen mellem den faktiske pris og minimumsimportprisen.
(90)
Minimumsimportprisen er blevet fastsat på grundlag af de samme resultater, navnlig de samme dumpingmargener og prisunderbud, jf. forordningen om midlertidig told.
(91)
Ved beregningen af minimumsimportprisen er der både taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og de toldbeløb, som er nødvendige for at fjerne den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.
2. Skadestærskel
(92)
I henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør den endelige told svare til dumping- eller skadesmargenen, alt efter hvilken der er lavest. Derfor skulle der fastsættes en ikke-skadevoldende pris eller ikke-skadevoldende minimumsimportpris for at kunne anvende reglen. Den ikke-skadevoldende minimumsimportpris blev dernæst sammenlignet med en virksomhedsspecifik ikke-dumpet minimumsimportpris, som var baseret på den normale værdi, justeret efter nettoprisen, frit Fællesskabets grænse.
(93)
Ved beregningen af den ikke-skadevoldende pris skulle der tages hensyn til det toldniveau, som var nødvendigt, for at EF-erhvervsgrenen kunne dække produktionsomkostningerne og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår. I mangel af bemærkninger fra interesserede parter blev de samme kriterier, som dem der er beskrevet i betragtning 144 i forordningen om midlertidig told, anvendt til at fastlægge en fortjenstmargen på 6,5 %.
(94)
Der blev importeret frosne jordbær under tre forskellige koder i den kombinerede nomenklatur (KN-koder) med forskellige toldniveauer, afhængig af mængden af tilsat sukker eller andre sødemidler i de importerede varer. For at kunne tage hensyn til de forskellige toldniveauer skulle der fastsættes særskilte minimumsimportpriser for de enkelte KN-koder.
(95)
Som det fremgår af betragtning 153 i forordningen om midlertidig told, kunne det konstateres, at en kinesisk eksporterende producent ikke eksporterede frosne jordbær til dumpingpriser. Derfor vil der ikke blive anvendt antidumpingforanstaltninger i forbindelse med den pågældende virksomheds eksport.
(96)
I alle andre tilfælde kunne det konstateres, at den ikke-skadevoldende minimumsimportpris på 684,20 EUR, som anvendes på hele den kinesiske eksport, var lavere end de respektive ikke-dumpede minimumsimportpriser. Minimumsimportprisen er derfor fastsat således, at den svarer til den ikke-skadevoldende minimumsimportpris for al anden eksport fra Kina.
(97)
Ved import til en cif-pris, Fællesskabets grænse, som svarer til eller er højere end minimumsimportprisen, skal der ikke betales told. Men ved import til priser, som er lavere end minimumsimportprisen, skal der betales told svarende til forskellen mellem den faktiske pris og minimumsimportprisen.
3. Endelig opkrævning af midlertidig told
(98)
Den midlertidige værditold på 0-34,2 %, der blev opkrævet af importerede varer i perioden fra den 19. oktober 2006, frigives. Endelig opkrævning af værditold ville ikke stå i et rimeligt forhold til den skadevoldende dumping, der fjernes, eftersom priserne i perioden lå væsentligt over minimumsimportprisen.
4. Håndhævelse af minimumsimportprisen
(99)
En toldordning med minimumsimportpriser kan være vanskeligere at håndhæve og mere udsat for fejlagtig toldanmeldelse af varer end andre former for foranstaltninger. I betragtning af risikoen for kompensationsordninger i denne sektor er det faktisk nødvendigt at indføre et system med dobbelte foranstaltninger. Systemet med dobbelte foranstaltninger omfatter en minimumsimportpris og en fast told. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, blev den faste told beregnet på grundlag af den vejede gennemsnitlige skadesmargen, da det kunne konstateres, at den var lavere end den vejede gennemsnitlige dumpingmargen. For at sikre at minimumsimportprisen rent faktisk overholdes, bør importørerne gøres bekendt med, at hvis det ved en kontrol efter importen konstateres, at i) den nettopris, frit Fællesskabets grænse, der faktisk er betalt af den første uafhængige kunde i Fællesskabet (prisen efter import), er lavere end den nettopris, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, der følger af toldangivelsen, og ii) prisen efter importen er lavere end minimumsimportprisen, finder en fast told anvendelse på de relevante transaktioner med tilbagevirkende kraft, medmindre anvendelsen af en fast told plus prisen efter importen giver et beløb (faktisk betalt pris plus fast told), der stadig er lavere end minimumsimportprisen. I et sådant tilfælde opkræves der told svarende til forskellen mellem minimumsimportprisen og prisen efter importen. Toldmyndighederne bør straks informere Kommissionen, når de finder tegn på fejlagtige angivelser.
(100)
I denne forbindelse og for at besvare de spørgsmål, der er rejst, vil Kommissionen gennem et system med to søjler sikre, at foranstaltningerne fortsat er relevante og også overholdes fuldt ud. For det første henvises der til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (6), bl.a. til artikel 78, hvorefter toldmyndighederne kan foretage kontrol af handelsdokumenter og -data vedrørende import eller eksport af de pågældende varer eller senere erhvervsmæssige transaktioner med de samme varer. Kontrollen kan gennemføres over for klarereren og alle andre personer, som direkte eller indirekte af forretningsmæssige grunde er berørt af transaktionerne, samt alle andre personer, der i kraft af deres erhverv måtte være i besiddelse af de nævnte dokumenter og data. Myndighederne kan også undersøge varerne.
(101)
For bedst muligt at imødegå risikoen for overvæltning af foranstaltningerne, især mellem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, bekendtgør Kommissionen herved for det andet, at den omgående har til hensigt at indlede en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 12, stk. 1, og eventuelt vil gøre import til genstand for registrering i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 5, hvis der fremlægges beviser for en sådan adfærd.
(102)
Kommissionen vil bl.a. benytte sig af oplysninger fra nationale toldmyndigheder om overvågning af importen og af oplysninger, der afgives af medlemsstaterne i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på import af jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med oprindelse i Folkerepublikken Kina og henhørende under KN-kode 0811 10 11, 0811 10 19 og 0811 10 90.
2. Den endelige antidumpingtold for Yantai Yongchang Foodstuff udgør:
Virksomhed
Endelig told
Taric-tillægskode
Yantai Yongchang Foodstuff
0,0 %
A779
3. For alle andre virksomheder udgør den endelige antidumpingtold forskellen imellem den i stk. 4 fastsatte minimumsimportpris og nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, hvis sidstnævnte er lavere end førstnævnte. Der opkræves ingen told, hvis nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, svarer til eller er højere end den tilsvarende minimumsimportpris, der er fastsat i stk. 4.
4. For så vidt angår stk. 3, finder den minimumsimportpris, der er anført i kolonne 2 i nedenstående tabel, anvendelse. Hvis det ved en kontrol efter importen konstateres, at den nettopris, frit Fællesskabets grænse, der faktisk er betalt af den første uafhængige kunde i Fællesskabet (prisen efter importen), er lavere end den nettopris, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, der følger af toldangivelsen, og at prisen efter importen er lavere end minimumsimportprisen, anvendes den faste antidumpingtold i kolonne 3 eller 4 i nedenstående tabel, medmindre anvendelsen af den faste told i kolonne 3 eller 4 plus prisen efter importen giver et beløb (faktisk betalt pris plus fast told), der stadig er lavere end minimumsimportprisen i kolonne 2 i nedenstående tabel. I så fald anvendes et toldbeløb svarende til forskellen mellem den minimumsimportpris, der er anført i kolonne 2 i nedenstående tabel, og prisen efter importen. Når en sådan fast antidumpingtold opkræves med tilbagevirkende kraft, sker dette med fradrag af tidligere betalt antidumpingtold beregnet på grundlag af minimumsimportprisen.
KN-kode og præsentation af jordbær
Minimumsimportpris EUR/ton af varens nettovægt
Fast told EUR/ton af varens nettovægt for Dandong Junao Foodstuff
(Taric-tillægskode A780)
Fast told EUR/ton af varens nettovægt for alle andre virksomheder
(Taric-tillægskode A999)
Jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med et sukkerindhold på over 13 vægtprocent (KN 0811 10 11)
496,8
62,6
169,9
Jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med et sukkerindhold på ikke over 13 vægtprocent (KN 0811 10 19)
566,3
71,3
193,7
Jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, ikke tilsat sukker eller andre sødemidler (KN 0811 10 90)
598
75,3
204,5
5. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (7), reduceres den antidumpingtold, der er beregnet ud fra stk. 3 og 4 ovenfor, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
6. Medmindre andet er fastsat, finder de gældende bestemmelser om told anvendelse.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EF) nr. 1551/2006 om import af jordbær, ukogte eller kogte i vand eller dampkogte, frosne, også tilsat sukker eller andre sødemidler med oprindelse i Folkerepublikken Kina, frigives.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. april 2007.
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 407/2007 НА СЪВЕТА
от 16 април 2007 година
за налагане на окончателни антидъмпингови мерки и за окончателно освобождаване от временни мита върху внос на някои видове замразени ягоди с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основен регламент“), и по-специално член 9 и член 10, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, внесено от Комисията след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 18 октомври 2006 г. чрез Регламент (ЕО) № 1551/2006 (2) („временен регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои замразени ягоди с произход от Китайската народна република („КНР“).
2. Последваща процедура
(2)
След въвеждането на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои замразени ягоди от КНР всички страни бяха уведомени за фактите и съображенията, на които се базира временният регламент. На всички страни бе предоставен период, през който да могат да представят забележките си във връзка с обявената информация.
(3)
Някои заинтересовани страни изпратиха писмени коментари. На онези страни, които пожелаха, също бе дадена възможност да бъдат изслушани. Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима. Представените от страните устни и писмени коментари бяха разгледани внимателно, а временните констатации бяха съответно изменени в случаите, в които бе преценено като подходящо.
(4)
Всички заинтересовани страни бяха информирани за основните факти и съображения, на базата на които се планират налагането на окончателни мерки и освобождаването на сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с Регламент (ЕО) № 1551/2006 (окончателно разгласяване). На заинтересованите страни бе предоставен период, през който да могат да представят забележките си във връзка с обявената информация. Представените от страните устни и писмени коментари бяха разгледани внимателно, а временните констатации бяха съответно изменени в случаите, в които бе преценено като подходящо.
3. Страни по разследването
(5)
Комисията продължи да търси цялата информация, която е преценила като необходима за целите на окончателните си констатации. Освен проверките на място в помещенията на дружествата, посочени в съображение 8 от временния регламент, следва да се отбележи, че след въвеждането на временните мерки бяха проведени допълнителни посещения на помещенията на следните потребители и вносители на Общността:
Вносители/търговци:
-
BS Foods BV, Gennep, Нидерландия
-
Skogsmat AB, Karlstad, Швеция
Потребители/преработватели:
-
Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Австрия
-
Agrana, S.A. Neuilly-sur-Seine, Франция
-
Dairy Fruits A/S, Odense, Дания
-
Groupe Danone, Paris, Франция
-
Materne S.A.S., Limonest, Франция
-
Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Германия
-
Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Германия
-
Yoplait France S.A.S., Boulogne, Франция
4. Период на разследване (ПР)
(6)
Напомня се, че периодът на разследване за дъмпинг и щети („ПР“) продължи от 1 януари до 31 декември 2005 г. Изследването на тенденциите от значение за анализа на щетите обхвана периода от 1 януари 2002 г. до края на ПР („разглеждания период“).
(7)
Една от заинтересованите страни постави въпроса за уместността на избрания период на разследване предвид факта, че 2005 г. не е показателна, тъй като цените на вноса през същата тази година са били необичайно ниски. От друга страна, изборът на ПР е направен в съответствие с член 6, параграф 1 от основния регламент, според който ПР обикновено следва да е не по-кратък от шестте месеца, непосредствено предхождащи започването на процедурата. Поради това при избора на ПР не са взети предвид никакви предполагаеми особености, отнасящи се до 2005 г.; те са проучени в анализа на причинно-следствената връзка.
(8)
Въз основа на посоченото по-горе периодът на разследване (ПР), както подробно е описан в съображение 11 от временния регламент, се потвърждава.
5. Разглеждан продукт и сходни продукти
(9)
Припомня се, че в съответствие със съображение 13 от временния регламент разглежданият продукт са ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, със или без добавена захар или други подсладители, с произход от Китайската народна република, които понастоящем могат да бъдат класифицирани с кодове по КН 0811 10 11, 0811 10 19 и 0811 10 90.
(10)
Някои заинтересовани страни потвърдиха, че има значителни разлики по отношение на употребата и качеството между различните видове замразени ягоди. Поради същата причина бе заявено, че замразените ягоди с произход от Китайската народна република не могат да се сравняват с онези, които са произведени от производството на Общността.
(11)
В съображение 15 от временния регламент е заявено, че разследването е показало, че въпреки разликите в сорта, качеството, размера и последващата обработка различните видове на разглеждания продукт, както и замразените ягоди, произвеждани и продавани на пазара на Общността от производството на Общността, притежават едни и същи основни физически и биологични характеристики и по същество са предназначени за една и съща употреба. Следователно те бяха разгледани като един и същи продукт. Искът е отхвърлен, тъй като отправилите го заинтересовани страни не представиха допълнителни доказателства в негова подкрепа и няма нововъзникнали факти.
(12)
При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари относно определението на продукта и сходните продукти съдържанието и временните заключения на съображения от 12 до 16 от временния регламент се потвърждават.
Б. ДЪМПИНГ
1. Третиране според условията на пазарната икономика
(13)
Не е получен никакъв коментар, който да е в състояние да измени констатациите относно статута на пазарна икономика. Следователно констатациите, посочени в съображения от 17 до 26 от временния регламент, се потвърждават.
2. Индивидуално третиране
(14)
Тримата производители износители, на които бе отказано индивидуално третиране („ИТ“), настояха това решение да бъде преразгледано. Припомня се, че въпросните три предприятия не са отговорили на критерии б) и д) съгласно член 9, параграф 5 от основния регламент. Според критерий б) цените и количествата на износ, както и условията за продажба се определят свободно. Според критерий д) естеството на държавната намеса не позволява заобикаляне на мерките, ако отделните износители се ползват от индивидуални митнически ставки.
(15)
Нито един от аргументите, изтъкнати от въпросните три предприятия, не бе в състояние да повлияе на взетото на временния етап решение. В замяна бе разкрито, че разглежданите предприятия са с държавна намеса, която ги е възпрепятствала в свободното определяне на количествата на износ (критерий б).
(16)
Освен това държавната намеса е била в степен, при която заобикалянето на мерките би било вероятно, ако отделните износители се ползват от индивидуални митнически тарифи (критерий д).
(17)
При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари относно заключенията за ИТ последните, посочени в съображения 27 и 28 от временния регламент, се потвърждават.
3. Нормална стойност
(18)
След обявяването на временните мерки не бе получен коментар, който да е в състояние да повлияе на решението Турция да бъде използвана като страна аналог. Следователно решението е потвърдено. Припомня се, че за установяването на нормална стойност вътрешните цени на турските ягоди са били коригирани така, че да вземат предвид тяхното по-добро качество в сравнение с китайските ягоди (виж съображения 39 и 44 от временния регламент).
(19)
При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари относно заключенията за нормалната стойност последните, посочени в съображения от 29 до 42 от временния регламент, се потвърждават.
4. Цена на износ
(20)
При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари относно заключенията за цена на износ последните, посочени в съображение 43 от временния регламент, се потвърждават.
5. Сравнение
(21)
Направено е позоваване на съображение 44 от временния регламент. При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари, които са в състояние да променят заключенията, съдържащи се в споменатото съображение от временния регламент, последните се потвърждават.
6. Дъмпингов марж
(22)
В контекста на посоченото по-горе крайните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Общността без платено мито, са както следва:
Yantai Yongchang Foodstuff 0 %
Dandong Junao Foodstuff 31,1 %
Всички други предприятия 66,9 %
В. ЩЕТА
1. Производство на Общността
(23)
При отсъствието на представени коментари временните заключения относно цялото производство на Общността, както е посочено в съображение 51 от временния регламент, се потвърждават.
2. Определение на „производство на Общността“
(24)
При отсъствието на каквито и да е коментари определението на „производство на Общността“, както е посочено в съображения 52 и 53 от временния регламент, се потвърждава.
3. Представителна извадка за целите на оценката на щетата
(25)
Припомня се, че с оглед на големия брой производители на замразени ягоди в Общността за оценката на щетата бе избрана представителна извадка от осем производители. Една от заинтересованите страни предяви иск, че извадката на производителите на Общността не е представителна, тъй като всички подбрани за целта производители от Общността сe намират в Полша. Бе изтъкнато, че за да е представителна, една извадка, базираща се на най-големия обем производство, трябва да взема предвид и географското местонахождение на производителите.
(26)
Но в съображение 54 от временния регламент се припомня, че изборът на представителната извадка е направен в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент, според който извадка може да бъде подбрана въз основа на най-големия представителен обем на производство, който може разумно да бъде разследван в рамките на наличното време.
(27)
Следователно подбор на извадка въз основа на този метод трябва най-напред да взема предвид представителността от гледна точка на производствения обем. Не се изисква тя да гарантира и определена географска представителност. Подобна възможност би могла да бъде предвидена допълнително, но в никакъв случай не е задължителна.
(28)
Освен това, тъй като производството на замразени ягоди не само по отношение на обема, но и на броя производители е концентрирано до голяма степен в Полша, съображение, отнасящо се до географското местонахождение, в този случай не би попречило на подбора на извадка на базата само на полски производители. Следователно този аргумент се отхвърля.
(29)
При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари подборът на представителната извадка за целите на оценката на щетата, както е посочено в съображения 54 и 55 от временния регламент, се потвърждава.
4. Потребление в Общността
(30)
При отсъствието на каквито и да е коментари изчислението на потреблението в Общността, както е посочено в съображения от 56 до 59 от временния регламент, се потвърждава.
5. Внос в Общността от страните, които са предмет на разглеждане
5.1. Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(31)
При отсъствието на каквито и да е коментари изчислението на обема и пазарния дял на разглеждания внос, както е посочено в съображения 60 и 61 от временния регламент, се потвърждава.
5.2. Цени на внос и подбиване на цени
(32)
Една от заинтересованите страни изтъкна, че за целите на анализа на подбиването на цените би следвало да се направи корекция, която да взема предвид разликите в качеството между замразените ягоди, произведени от производството на Общността, и тези на производителите износители. Бе отбелязано обаче, че на временния етап само някои сделки за продажби на производителите износители са били взети предвид при изчисляване на подбиването на цените. Продажбите на стоки за износ с ниско качество не са отчетени, понеже подобни нискокачествени продукти не са били произведени, нито продадени от производството на Общността. При тези обстоятелства исканата корекция не бе призната. При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари заключенията за цените на разглеждания внос и подбиването на цените, както е посочено в съображения от 62 до 64 от временния регламент, се потвърждават.
6. Състояние на производството на Общността
(33)
Някои заинтересовани страни заявиха, че през 2006 г. цените на производството на Общността са се увеличили с около 1 000 EUR за тон и че това трябва да бъде отразено при анализа на щетата. Въпреки това следва да се припомни, че ПР обхвана интервала от 1 януари до 31 декември 2005 г., както и че периодът, за който подходящите за оценката на щетата тенденции трябваше да бъдат проучени, обхвана интервала от 1 януари 2002 г. до края на ИП. При тези обстоятелства ценовите изменения след ПР не са били взети предвид при анализа на щетата в съответствие с последното изречение на член 6, параграф 1 от основния регламент. Независимо от това значението на увеличаването на цените през 2006 г. е разгледано по-долу в раздел Г. Причинно-следствена връзка (съображения 51-54).
(34)
Нито една заинтересована страна не оспори цифрите, отнасящи се до положението на производството на Общността, нито тяхното тълкуване, представени в съображения от 66 до 85 от временния регламент. Следователно заключенията, както е посочено в споменатите съображения от временния регламент, се потвърждават.
6.1. Данни за производството на Общността в неговата съвкупност
(35)
Нито една заинтересована страна не оспори цифрите, отнасящи се до макроикономическите данни за производството на Общността в неговата съвкупност, нито тяхното интерпретиране, представени в съображения от 86 до 88 от временния регламент. Следователно заключенията, както е посочено в споменатите съображения от временния регламент, се потвърждават.
7. Заключение относно щетата
(36)
Предвид изложеното по-горе се потвърждава, че на производството на Общността е била нанесена материална щета по смисъла на член 3 от основния регламент.
Г. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Коментари от заинтересованите страни
(37)
След налагането на временни мерки различни заинтересовани страни заявиха, че материалната щета, нанесена на производството на Общността, е причинена от други фактори. Част от тези претенции бяха вече надлежно коментирани във временния регламент. Всеки един нов аргумент, когато е преценено за необходимо, е разгледан по-долу.
2. Въздействие на вноса от трети страни
(38)
Бе заявено, че въпросът за вноса от Мароко като причина за щета не е разгледан достатъчно подробно. Една от заинтересованите страни оспори интерпретирането на цифрите в съображение 99 от временния регламент, посочвайки, че мароканската цена, заплатена по време на периода на разследване, е била по-ниска от равновесната цена на производството на Общността. Бе изказано твърдение, че това е допринесло за щетата.
(39)
Припомня се, че таблицата, съдържаща се в съображение 99 от временния регламент, показва, че мароканската цена системно е била много по-висока от цената на производството на Общността. Мароканските износители също са били засегнати от ниските цени на китайския износ и е трябвало да реагират на него чрез намаляване на цените, плащани от Общността. Това се потвърждава от намаляване обема на внос на замразени ягоди с произход от Мароко. Следователно този аргумент се отхвърля.
3. Въздействие на нестабилността на обменния курс
(40)
По време на ПР злотата се обезцени по отношение на еурото. Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че спадът на цените, понесен от производството на Общността, би изглеждал силен, ако изчисленията са били направени в злоти, а не в еуро. Между 2004 и 2005 г. злотата действително е варирала с около 10 %. Въпреки това при оценката на тенденциите на цените на Общността между тези две години спадът на цената в еуро е бил 35 %.
(41)
Предвид разликата между колебанието на обменния курс от около 10 % и спада на цената, възлизащ на 35 %, обезценяването на злотата по отношение на еурото не може да бъде разглеждано като основна причина за спада на цената на производството на Общността. Следователно този аргумент се отхвърля.
4. Въздействие на предполагаеми структурни недостатъци или спекулативни бизнес решения от страна на производството на Общността
(42)
Някои заинтересовани страни доразвиха аргумента, разгледан вече във временния регламент в съображения от 106 до 110, че щетата е била самопричинена заради лоши бизнес решения и структурни трудности, засегнали производството на Общността. За тази цел и в подкрепа на посочените твърдения бяха цитирани доклад на Комисията до Съвета и Европейския парламент за ситуацията в сектора на меките плодове и черешите, предназначени за преработка, и приложения работен документ на службите на Комисията по същата тема (3), както и резолюция на Европейския парламент относно ситуацията по отношение на меките плодове и черешите, предназначени за преработка, приета на 12 октомври 2006 г. (4).
(43)
Следва да се отбележи, че при предварителните си заключения Комисията взе предвид доклада, както се вижда от позоваването в съображение 138 от временния регламент. Въпреки че докладът и резолюцията предоставят важни основни данни за сектора на червените плодове в Общността, следва да се отбележи, че те се фокусират по-скоро върху проблемите на производителите на пресни ягоди, отколкото върху тези на производството на Общността (предприятията за замразени храни). Във всички случаи нито докладът, нито резолюцията стигат до заключението, че проблемите пред производството на Общността се дължат на структурни недостатъци на самото производство на Общността.
(44)
Според други твърдения присъединяването на Полша към ЕС е довело до установяване на полски работници в страни, които предлагат по-високо заплащане, което поставя допълнителни проблеми пред производството под формата на увеличени разходи за труд на вътрешния пазар. Бе изтъкнато още, че в резултат от новите ограничителни мерки по границите производството на Общността не може повече да разчита на по-евтина работна ръка от съседните на ЕС страни, които не са негови членки. Това развитие на нещата е имало съществен отрицателен ефект върху подобно трудоемко производство.
(45)
Възможно е тази ситуация да е довела до увеличаване на разходите за труд на земеделските производители. Въпреки това евентуалното увеличение е пряко свързано с разходите на земеделските производители, а не с разходите на производството на Общността (предприятията за замразени храни). Следователно съществува само частична връзка между увеличените разходи на земеделските производители и разходите на производството на Общността. Освен това, в съответствие с доклада на Комисията и работния ѝ документ, както е посочено в съображение 42, може да се окаже, че въпреки увеличаването на производствените разходи продажните цени на пресните ягоди по-скоро са намалели, отколкото да са се увеличили след присъединяването на Полша към Европейския съюз. Дори и при спад в продажните цени увеличаването на разходите за производителите на пресни ягоди не би могло да се отрази върху производството на Общността. Следователно този аргумент се отхвърля.
(46)
Една от заинтересованите страни изтъкна, че инвестициите и преструктурирането от страна на производството на Общността с цел подобряване ефикасността са се отразили неблагоприятно върху доходността и паричния ѝ поток. Понесените от производството на Общността разходи по отношение на инвестициите обаче не променят факта, че цените значително са паднали до вредно ниво по време на ПР и че именно ниските цени са оказали най-сериозно въздействие върху доходността на производството на Общността. Всъщност направените инвестиции са допринесли за по-голяма рентабилност на производството на Общността, както е посочено в съображение 81 от временния регламент. Следователно този аргумент се отхвърля.
(47)
Освен това бе изтъкнато, че щетата, понесена от производството на Общността, е самопричинена, защото качеството на продукта е било по-ниско от това на продукта с произход от Испания и Калифорния. Тук следва да се отбележи, че както Испания, така и Калифорния произвеждат предимно за пазара на пресни плодове и зеленчуци и че нищо не показва, че производството на Общността е изгубило пазарен дял по отношение на тези производители. През ПР внесените от САЩ замразени ягоди бяха по-малко от 200 тона и не биха могли да окажат каквото и да е сериозно въздействие върху рентабилността на производството на Общността. Следователно този аргумент се отхвърля.
(48)
Във всички случаи, що се отнася до евентуалните структурни недостатъци на производството на Общността, нищо не доказва, че има такива. Следователно тези аргументи се отхвърлят. Заключенията, изложени в съображения от 106 до 110 от временния регламент, се потвърждават.
5. Самопричинена щета вследствие на ценовите нива, определени от производството на Общността
(49)
В контекста на твърдението за спекулативни бизнес решения, взети от производството на Общността, посочено в съображения 108 и 110 от временния регламент, потребител изтъкна, че цените на Общностния пазар не са определени от вноса от Китай, а предимно от производството на Общността, което държи най-големия пазарен дял. Този потребител заяви, че тенденцията към ценови спад е наложена не от дъмпингов внос от Китай, а от самото производство на Общността.
(50)
Ясно е, че през ПР производството на Общността е държало пазарен дял от 59 %, запазвайки по този начин важна роля по отношение определянето на пазарните цени. Същевременно, дори и пазарният дял на производството на Общността да е бил голям, не може да се отрече, че ниските цени на вноса от КНР, подбиващи цените на производството на Общността с 6 %, са оказали отрицателен ефект върху пазарните цени. Този дъмпингов внос оказа цялостен натиск към спад върху цените в рамките на Общността и успя също да увеличи значително пазарния им дял от 4 % през 2002 г. до 20 % през ПР. Следователно аргументът се отхвърля.
6. Цикличният характер на замразените ягоди и въздействието на обема на реколтата
(51)
Замразените ягоди са деликатен земеделски продукт и разследването показва, че наличието на пресни ягоди е от първостепенно значение за определяне на цената на замразените ягоди. Няколко заинтересовани страни заявиха, че особено слабата реколта през 2003 г. е основна причина за щетата, наблюдавана по време на ПР. Някои заинтересовани страни потвърдиха, че цената на ягодите обикновено следва 4-годишен цикъл, по време на който покачване на цената води до свръхпроизводство, а оттам до рязък спад в цените. Бе заявено, че 2005 г. е била най-ниската точка в този цикъл и че особено ниските цени, регистрирани през тази година, са били резултат от това естествено вариране. Ценови колебания е можело да бъдат наблюдавани през периода преди 2002 г. и този аргумент бе подкрепен допълнително от +/- 20-процентното увеличение на цените през 2006 г., т.е. годината непосредствено след ПР.
(52)
Допълнителни анализи на цените на замразени ягоди след разглеждания период показаха, че ценови колебания е имало и през значителен като продължителност период преди 2002 г. Например изобилната реколта през 2001 г. доведе до силен спад на цените. Тези ниски цени на свой ред доведоха до спад в производството на пресни ягоди през следващите години, което позволи на цените отново да се стабилизират. Анализът на тенденциите подкрепя тезата, че цените на разглеждания продукт следват цикличен модел, който силно се влияе от метеорологичните условия и обема на реколтата.
(53)
Необходимо е обаче да се припомни, че обемът на вноса от Китай е нараснал с 380 % при цени, които са спаднали с 38 % през разглеждания период, и че това е оказало значителен ефект върху финансовото състояние на производството на Общността, отчело неприемливи загуби.
(54)
Макар че естественото колебание в цените на замразените ягоди и обемът на реколтата са оказали несъмнено значително въздействие върху цените на производството на Общността, сами по себе си те не могат да бъдат разглеждани като единствена или основна причина за щетата, понесена от производството на Общността.
7. Заключение относно причинно-следствената връзка
(55)
Както е заключено в съображения 97 и 98 от временния регламент, разследването разкри, че е налице причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и щетата, понесена от производството на Общността.
(56)
Разследването показа също наличието на зависимост между цените на производството на Общността и ценовите колебания, свързани с цикличния характер и сезонното вариране в реколтата. Това заключение се опира на данни, събрани преди и по време на разглеждания период, както и на събитията, наблюдавани след ПР.
(57)
Въпреки че и тези циклични изменения може да са утежнили финансовото състояние на производството на Общността, размерът в спада в цените на производството на Общността и неблагоприятната тенденция, отразена в анализа на състоянието на производството на Общността, както е посочено в съображения от 66 до 85 от временния регламент, не могат да бъдат отдадени единствено на „естествените колебания“. Анализът на въздействието на цикличния характер на продукта и обема на продукцията следователно не подкрепя аргумента, че тези фактори са оказали достатъчно голямо въздействие, което да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и щетата, понесена от производството на Общността.
(58)
Въз основа на изложеното по-горе и при отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари относно причинно-следствената връзка заключенията в съображения от 113 до 114 от временния регламент се потвърждават.
E. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
1. Общи положения
(59)
Бе извършен анализ, за да се определи дали в контекста на коментарите и допълнителните елементи, предоставени от заинтересованите страни след налагането на временните мерки, временното заключение, според което налагането на мерки не е в ущърб на интереса на Общността, остава в сила. Както на временния етап, определянето на интереса на Общността бе базирано на оценка на различните съставящи го интереси, т.е. интересите на производството на Общността, на вносителите, преработвателите/потребителите и земеделските производители.
(60)
Комисията се свърза с голям брой заинтересовани страни, за да поиска мненията им. Освен производството на Общността, тя изслуша представителите на всички основни марки на пазара, както и асоциациите, защитаващи интересите на потребителите; бяха извършени допълнителни проверки на място.
2. Интерес на Общността и преработвателния сектор
(61)
На предварителния етап разследването показа, че производството на Общността се осъществява от голям брой производители от промишлеността за замразени храни, които осигуряват работа на около 2 700 души за производството и продажбата на разглеждания продукт. Съществува и частична взаимозависимост между състоянието на промишлеността за замразени храни и земеделците, които снабдяват с ягоди, тъй като последните отглеждат само сорта, предназначен за замразяване, а производителите на замразени плодове и зеленчуци представляват основния пазар за този продукт.
(62)
Припомня се, че производителите от Общността са понесли значителна щета през разглеждания период и са докладвали за загуби от 12,5 % вследствие на дъмпинговия внос. Тези загуби са отчетени въпреки факта, че производството на Общността е намалило цените, които е плащало на земеделците срещу пресни ягоди. Тази цена е била по-ниска от производствените разходи и следователно би била неустойчива както за земеделците, така и за производството на Общността в дългосрочен план. Ако цените на замразени ягоди отново паднат под непричиняващото щети ниво, последиците ще са двойни. Производството на Общността ще понесе финансови загуби и ще се изложи на риска да остане без снабдяване с пресни ягоди в дългосрочна перспектива, тъй като цената, която то би било в състояние да плати на земеделците, ще е толкова ниска, че последните биха могли да спрат да произвеждат този продукт. Припомня се, че през 2002 г. в Полша броят на търговските производители на пресни ягоди е изчислен на 96 700, от които около 80 000 са отглеждали ягоди, предназначени за преработка. Дори и да е възможно този брой да е намалял в резултат на консолидирането, наблюдавано в сектора, все пак е ясно, че отглеждането на ягоди представлява важна стопанска дейност за много земеделски производители. Отглеждането на ягоди в Полша е от ключово значение за редица региони в страната, които са изправени пред висок процент на безработица, и неналагането на мерки би увеличило още повече този процент. Счита се, че тези земеделци не могат да преминат към отглеждането на друга култура, тъй като почвата в тези региони е подходяща най-вече за отглеждането на ягоди.
(63)
Както е посочено във временния регламент (съображение 139), цените, плащани на земеделците от 2004 г. насам, са били толкова ниски, че не са покривали производствените разходи.
(64)
Освен това, предвид доклада на Комисията, посочен в съображение 42, полските земеделски производители на ягоди представляват фрагментарно производство и няма вероятност да могат да излязат на други пазари освен на пазара на местните производители на замразени плодове и зеленчуци. Като последица влошаването на финансовото състояние на сектора, произвеждащ замразени плодове и зеленчуци, би оказало сериозен ефект върху земеделците. Фактът, че след ПР пазарните цени отново са се покачили до безопасни нива и че вносът от Китай е спаднал, може да породи известно съмнение относно необходимостта от мерки за подобряване на ситуацията на производството на Общността, но нищо не показва, че това покачване ще се задържи устойчиво или дългосрочно във времето.
(65)
При това положение е ясно, че производството на Общността и земеделските производители несъмнено биха извлекли ползи от приемането на антидъмпингови мерки, както и че тези мерки биха имали стабилизиращ ефект върху пазара на Общността. Внос на ягоди с произход от КНР не би подбил цените на замразените ягоди. По този начин производителите от Общността биха могли да повишат цените си и да получат разумен марж на печалба. Това по всяка вероятност ще окаже положително въздействие върху преработвателния отрасъл. Следователно се заключава, че налагането на мерки би било в интерес на производството на Общността и на земеделските производители на ягоди.
3. Интерес на несвързаните вносители
(66)
Освен заключенията на временния етап на разследването Комисията направи посещение на още два вносителя на разглеждания продукт. Тези вносители внасят разглеждания продукт от КНР, въпреки че всеки един от тях същевременно продава ягоди, произведени в ЕС, които представляват между 50 и 60 % от съответните им изкупувания. Следва да се отбележи обаче, че търговията със замразени ягоди е само част от търговската им дейност и представлява между 30 и 50 % от целия им оборот. Техният внос от КНР представлява около 14 % от целия внос на разглеждания продукт. Следователно вносителите се считат за представителни. И двата вносителя се обявиха против антидъмпинговите мерки. Според разследването търсенето на замразени ягоди най-вероятно няма да се промени, тъй като то се определя от потребителските предпочитания, които няма да бъдат засегнати от въвеждането на антидъмпингови мерки. Като последица от това вносителите не рискуват по-високите цени да им се отразят неблагоприятно, тъй като биха могли да продължат да внасят същите количества както по-рано, и по всяка вероятност ще могат да прехвърлят върху потребителите сериозна част от допълнителните разходи за замразени ягоди. Това се потвърждава от факта, че ценовите разлики в миналото не са засегнали продажните цени и маржовете на печалба на вносителите, тъй като са се запазили относително стабилни.
(67)
Временното заключение, направено във временния регламент, т.е. че не се очаква повишените цени на вноса да окажат сериозен ефект върху вносителите, се потвърждава.
4. Интерес на различните потребители
4.1. Ниво на сътрудничество
(68)
Както е отбелязано в съображение 127 от временния регламент, в самото начало реакцията на потребителите и преработвателите бе слаба. На временния етап от процедурата Комисията срещна трудности при събирането и проверката на данните, които биха могли да аргументират исканията на потребителския бранш. След публикуването на временния регламент Комисията поднови усилията си в насърчаване на сътрудничеството. Бяха осъществени допълнителни посещения с цел проверка в сградите на осем потребителски предприятия. Данни, позволяващи да се направи съдържателна оценка на въздействието, се получиха от пет от тях. Бяха събрани допълнителна информация и данни. Опирайки се на тези допълнителни сведения, службите на Комисията предприеха нов анализ на евентуалния ефект от налагането на мерки върху потребителите в Общността.
(69)
Една от заинтересованите страни изтъкна, че това сътрудничество не би следвало да се вземе предвид, тъй като данните не са представени в сроковете, определени от известието за започване на процедура. Във връзка с това следва да се отбележи, че съдействащите предприятия са заявили интереса си от участие в процедурата и са предоставили коментари относно временните мерки в съответствие с основния регламент.
(70)
Проверената на място информация засяга около 9 % от общото потребление в Общността. Освен това имаше представители на различните потребителски отрасли: производители на ягодови заготовки, използвани като основа за други продукти (напр. кисели млека), производители на кисели млека, както и производители на ягодово сладко. В крайна сметка съдействащите асоциации представляват близо 80 % от потреблението на замразени ягоди в Общността. Подобна степен на представителност съответства на общата практика. Следователно аргументът, че липсва представителност, се отхвърля.
4.2. Въздействие на мерките върху цената
(71)
Потребителският бранш изтъкна, че Комисията трябва да оцени въздействието на мерките, анализирайки не само евентуално покачване на цените на внесените от Китай ягоди. Мерките биха имали сериозен ефект върху по-голямата част от пазара, дори и за замразени ягоди с друг произход.
(72)
Задълбоченото разследване показа, че по всяка вероятност мерките ще предизвикат покачване на цените в по-общ план, което няма да се ограничи до 34,2 % (ниво на временното мито) за ягодите от Китай. Те също биха могли да доведат до по-висока цена за производството на Общността с около 19 %, до изчисленото ниво, при което няма щети. Подобно цялостно покачване на цените може да се окаже неизбежно, тъй като, за разлика от другите сектори и с оглед на ограниченията, налагани от метеорологичните условия и обема на реколтата, прибягването към стратегии като пазарно разширяване по отношение на обема не би било решение за производството на Общността. В крайна сметка, тъй като производството на Общността и вносът от Китай, взети заедно, представляват около 80 % от потреблението в Общността, твърде вероятно е други страни, изнасящи замразени ягоди към Общността, да повишат цените си, за да следват „лидерите в цените“.
(73)
По отношение на дейностите, при които се използват ягоди, при тези обстоятелства налагането на мито на нивото, определено от временните мерки, би довело до повишаване средно с около 6 % на разходите на производствените фактори за потребителите. Немалко потребители биха били изправени пред загуби. Заключенията са направени въз основа на дейности, свързани с ягодите, тъй като разследването се фокусира върху замразените ягоди (разглеждания продукт) и не засяга другите дейности на предприятията. За изготвянето на анализ на щетата и дъмпинга трябва да се гарантира, че е направено сравнение между аналогичните дейности, т.е. дейности, свързани с продукта, обект на разследването.
Таблицата по-долу показва въздействието върху разходите на проверените потребители:
Предприятие
Реална печалба (ПР) 2005 г. (5)
Печалба на база 2005 г. (ПР), ако цените на ягодите с всякакъв произход се повишават в съответствие с формулата, описана в съображение 74, а препродажните цени не се изменят (5)
Печалба, както е описано в предходната колона, но на базата на декларираните реални (или увеличени) препродажни цени за 2006 г. (5)
Дял на ягодовите продукти в оборота на предприятието (2005 г.)
Процент печалба на предприятието като цяло (2005 г.)
Предприятие А
Между 2,0 % и 4,0 %
Между - 4,0 % и - 6,0 %
Между - 3,0 % и - 5,0 %
Между 25,0 % и 30,0 %
Между 2,5 % и 5,0 %
Предприятие Б
Между 1,0 % и 2,5 %
Между - 1,0 % и - 2,5 %
Около 0 %
Между 12,0 % и 17,0 %
Между 4,0 % и 5,5 %
Предприятие В
Около 0 %
Около - 1,0 %
Между 2,0 % и 4,0 %
Между 5,0 % и 10,0 %
Около 0 %
Предприятие Г
Между 12,0 % и 14,0 %
Между 4,0 % и 8,0 %
Между 3,0 % и 5,0 %
Между 10,0 % и 15,0 %
Между 5,0 % и 8,0 %
Предприятие Д
Между 3,0 % и 5,0 %
Между - 4,0 % и - 6,0 %
Между - 7,0 % и - 9,0 %
Между 18,0 % и 23,0 %
Около 1,0 %
(74)
От покачването на цените на ягодите най-засегнати биха били съдействащите производители на заготовка и сладко от ягоди. Това се дължи на факта, че ягодите са несъмнено основният компонент в производството на сладко от ягоди. Колкото до въпросните предприятия, спадът на маржа им на печалба би бил между 7 и 8 процентни пункта, което за две от тях би довело до загуби от около 5 %.
(75)
За съдействащите производители на кисело мляко относителното значение на цената на ягодите при производствените им разходи е по-малко, тъй като разходите за млечните продукти се прибавят към калкулацията на рецептата. Въпреки това се оказа, че техният марж на печалба е много нисък. Следователно, дори целият разход за производството на определен вид кисело мляко да се увеличи само с 2 %, това е достатъчно да превърне печалба от около 1 % в загуба от около 1 %.
(76)
По този начин въздействието на мерките върху потребителския сектор по отношение на увеличаването на разходите би трябвало да бъде по-голямо, отколкото предвиденото в анализа, от който произтичат временните мерки. Обаче, както е посочено в раздел 4.4 по-долу, това въздействие върху разходите вероятно ще бъде усетено по-слабо в дългосрочна перспектива.
4.3. Невъзможност за прехвърляне на увеличените разходи в дистрибуторската верига
(77)
Една от потребителските асоциации изтъкна, че митата биха навредили на потребителите на ягоди, установени в Общността и конкурентоспособни в световен мащаб. Бе изтъкнато, че митата не биха могли да бъдат прехвърлени на техни клиенти (търговци на дребно и дистрибутори), тъй като голяма част от потребителите са сключили дългосрочни договори с фиксирани цени с тези клиенти. Тези фиксирани цени означават, че потребителите поемат риска от евентуално допълнителни покачвания на цените. Много потребители претендираха и представиха доказателства, че са под ценови натиск от големите търговци на дребно/дистрибутори и че е много трудно да вдигнат собствените си цени. Бе изтъкнато, че в договорите между потребителите и сектора на търговците на дребно цените са фиксирани за периоди между шест месеца и една година. Следователно потребителите заявяват, че те не биха имали друга възможност, освен да поемат сами допълнителните разходи. С оглед на изложеното по-горе трябва да се признае, че потребителите вероятно ще трябва да поемат сами увеличението на разходите, поне за кратко време. Разследването обаче разкри, че въпреки отрицателния ефект на мерките върху рентабилността на продуктите, съдържащи разглеждания продукт, за повечето потребителски предприятия общата рентабилност ще остане положителна.
(78)
Доколкото увеличенията в разходите биха могли да бъдат прехвърлени, това би оказало определено въздействие върху цените за крайните потребители. Плодовите изделия, и по-специално киселите млека, са част от основната храна на широк кръг потребители. Киселото мляко с ягодов вкус съставлява около 20-30 % от пазара на кисело мляко и въпреки факта, че нито една потребителска организация не е представила коментари в това отношение, не може да се изключи, че едно увеличаване на цените няма да се отрази на потребителите, най-малко в средносрочен до дългосрочен план. Същото се отнася и за сладката.
4.4. Временнен характер на въздействието върху потребителите
(79)
В раздели 4.2 и 4.3 бе показано, че налагането на мерки е в състояние да въздейства върху цената на суровините, купувани от потребителите; освен това последните заявиха, че те сами трябва да понесат това увеличение на цените за целия период, за който са сключили договор с търговците на дребно. Все пак може да се приеме, че тази невъзможност да се прехвърли евентуално покачване на цената е временна, тъй като сроковете на договорите са ограничени във времето.
4.5. Наличност на доставките за производството на Общността
(80)
Потребителите като цяло подчертаха, че снабдяването с полски ягоди от сорта Senga sengana е от жизнено значение за обема и качеството на производството на пълната гама продукти, получавани на основата на замразени ягоди. Следователно опасността от влошаване на състоянието на производството на Общността може да окаже значителен отрицателен ефект върху този процес. Не може да се изключи, че при ограничена наличност или липса на наличност на полски ягоди на пазара потребителите ще се окажат пред сериозни проблеми в намирането на алтернативни източници на снабдяване за сортовете ягоди, произвеждани в Полша. Всъщност намирането на подобни алтернативни източници е твърде слабо вероятно, тъй като според самите потребители ягодите, отглеждани в Полша, са с качество, каквото няма никъде другаде. Освен това не може да се изключи, че в ситуация на по-слаба конкуренция на пазара потребителите във всички случаи ще бъдат изправени пред покачване на цените.
5. Заключение относно интереса на Общността
(81)
Разследването разкри, че не само производителите от Общността, които дават работа на около 2 700 души, но и близо 80 000 земеделци, чиято прехрана в различна степен зависи от ягодите, ще имат полза от налагането на мерки.
(82)
Както подробно е обяснено в съображение 133 от временния регламент, потребителският бранш е посочил, че снабдяването с разглеждания продукт от производството на Общността е от основно значение, за да се позволи на потребителите да предоставят пълна гама и висококачествен продукт на пазара. Разследването показа, че цикличният характер на суровините за производството на Общността, т.е. колебанията в нивата на ягодовата реколта, значително се отразява върху цените, което се потвърждава от развитието, наблюдавано след ПР. Въпреки това, както подробно е обяснено в съображение 74 от временния регламент, цените през последната част на разглеждания период и в ПР са били толкова ниски, че производството на Общността е било принудено да плаща за закупуване на пресни ягоди от земеделците под стойността на производствената цена. В резултат на това някои от тези земеделци спряха отглеждането на ягоди. Въпреки покачването на цените през 2006 г. е ясно, че снабдяването на производството на Общността с пресни ягоди и в широк смисъл на потребителите би могло да бъде застрашено, ако се повтори ниското ниво на цените, наблюдавано през разглеждания период.
(83)
Задълбоченото разследване показа, че в този случай ефектът на антидъмпинговото мито върху потребителите ще е значителен. За някои от тях това може да е по-ниска доходност или дори финансови загуби - част от тях тежки - най-вече защото това покачване на цените няма да може да бъде прехвърлено на ниво дистрибутор/търговец на дребно в краткосрочен план. Все пак това въздействие е много по-слабо изразено, ако погледнем общата рентабилност на потребителите - обект на разследването.
(84)
Потребителският бранш изтъкна, че съществуването на договори с фиксирана цена не позволява на преработвателния отрасъл да прехвърли покачването на цената в сектора на търговците на дребно в случай на въвеждане на мерки. Като се има предвид, че тези договори покриват ограничен период от време, може все пак да се предположи, че неспособността на потребителския бранш да прехвърли покачването на цената ще касае само период от шест до дванадесет месеца.
(85)
Следователно се оказва, че налагането на окончателни мерки би имало сериозен ефект върху потребителите на замразени ягоди, но по всяка вероятност той ще е временен. В замяна на това, ако не се наложат мерки и се допусне повторно подбиване на цените, вредните последици за производството на Общността биха били огромни и дълготрайни.
(86)
Следователно въз основа на изложеното по-горе се формира заключение, че няма наложителни причини, поради които да не се наложат антидъмпингови мита на вноса на замразени ягоди с произход от КНР.
Ж. НАЛАГАНЕ НА ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Форма на окончателните мерки
(87)
С оглед на окончателните заключения, направени по отношение на дъмпинга, щетата, причинно-следствената връзка и интереса на Общността, следва да бъдат наложени антидъмпингови мерки, за да се предотвратят допълнителни щети за производството на Общността, произтичащи от дъмпингов износ.
(88)
Съществуват различни форми на антидъмпингови мерки. Макар че Комисията има неограничена свобода при избора на формата на мерките, целта остава да се премахнат последиците от вредния дъмпинг. Временният регламент установи мито ad valorem, изчислено в съответствие с правилото за най-ниското мито и фиксирано на 0 % за производител - износител, ползващ се с право на третиране според условията на пазарна икономика, 12,6 % за производител - износител, ползващ се с право на индивидуално третиране, и 34,2 % за всички други предприятия.
(89)
След приемането на временните мерки и както е посочено в съображение 51, цената на разглеждания продукт на Общностния пазар през 2006 г., годината след периода на разследване, нарасна с +/- 20 %. Предвид това, че разглежданият продукт е по-скоро хомогенен и с цел мерките да не засегнат диспропорционално потребителите, се приема, че една минимална импортна цена (МИЦ) е най-подходящата форма на мерки в този случай. Следва да се отбележи, че целта на минималната импортна цена е същата като тази на мито ad valorem, т.е. премахването на последиците от вредния дъмпинг. При тази форма на мито няма да се дължат мита за внос при CIF цена на границата на Общността, която е равна или по-висока от минималната импортна цена. Ако вносът е направен на по-ниска цена, мито се начислява върху разликата между реалната и МИЦ.
(90)
По отношение на нивото на минималната импортна цена, то е изчислено на базата на същите заключения, а именно същите маржове на дъмпинг и продаване на по-ниска цена, както е посочено във временния регламент.
(91)
За изчисляването на МИЦ са взети предвид както констатираните маржове на дъмпинг, така и размерът на митата, необходим за отстраняване на щетата, понесена от производството на Общността.
2. Ниво на премахване на щетата
(92)
В съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент окончателното мито следва да бъде установено на нивото на маржа на дъмпинг или маржа на щетата, като се взима този с по-ниска стойност. Тази непричиняваща щети МИЦ бе сравнена след това с характерна за всяко предприятие недъмпингова МИЦ, базирана на нормалната стойност, коригирана за получаване на нетна цена франко границата на Общността.
(93)
За изчисляването на непричиняващата щети цена бе взето предвид нивото на митата, необходимо на производството на Общността за покриване на производствените разходи и реализиране на печалба преди данъчно облагане, каквато производство от този тип може разумно да постигне при нормални условия на конкуренция. При отсъствието на каквито и да е коментари от заинтересованите страни същите постановки, фигуриращи в съображение 144 от временния регламент, са използвани за определянето на марж на печалба от 6,5 %.
(94)
Замразените ягоди се внасят под три различни кода на комбинираната номенклатура („кодове по КН“) с различни нива на митнически налози според количеството добавена захар или други подсладители, съдържащи се във внасяната стока. За да се вземат предвид различните нива на митнически налози, за всеки един от кодовете по КН бе нужно да се изчисли МИЦ.
(95)
Както е посочено в съображение 153 от временния регламент, бе констатирано, че един китайски производител - износител, не изнася замразени ягоди на дъмпингови цени. Като резултат на износа от това предприятие няма. бъде наложена антидъмпингова мярка.
(96)
Във всички останали случаи бе констатирано, че непричиняващата щети минимална импортна цена от 684,20 EUR, която се прилага към целия китайски износ, е по-ниска от съответните минимални импортни цени, които не са обект на дъмпинг. За всички останали износни стоки от Китай минималната импортна цена бе фиксирана на нивото на непричиняващата щети минимална импортна цена.
(97)
Когато вносът е осъществен на цена CIF граница на Общността, по-висока или равна на установената минимална импортна цена, не се налага мито. В замяна на това, ако вносът е направен на цени, по-ниски от МИЦ, се плаща мито, съответстващо на разликата между реалната цена и минималната импортна цена.
3. Окончателно събиране на временните мита
(98)
Временните мита под формата на мита ad valorem, вариращи между 0 и 34,2 % за внесените продукти и приложими от 19 октомври 2006 г., ще бъдат вдигнати. Окончателното събиране на митата ad valorem би било диспропорционално по отношение на премахването на вредния дъмпинг, като се има предвид, че цените през този период са надвишавали значително МИЦ.
4. Приложимост на МИЦ
(99)
В сравнение с други форми на мерки една система от мита, базирана на МИЦ, може да бъде по-трудно приложима и по-податлива на декларации с невярно съдържание по отношение на митническата стойност на стоките. В действителност с оглед на евентуалния риск от компенсаторни споразумения в този сектор на пазара е необходимо да се въведе двойна система от мерки. Тази двойна система съдържа минимална импортна цена и фиксирано мито. В съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент фиксираното мито е изчислено на базата на средния претеглен марж на щетата, тъй като той се оказа по-нисък от средния претеглен марж на дъмпинга. За да се гарантира ефикасно спазване на МИЦ, вносителите трябва да бъдат уведомени за това, че ако при проверка, осъществена след вноса, се констатира, че: i) нетната цена франко границата на Общността, реално платена от първия независим потребител в Общността („цена след вноса“), е по-ниска от нетната цена франко границата на Общността преди обмитяване, както следва от митническата декларация; и ii) цената след вноса е по-ниска от минималната импортна цена за съответните сделки, ретроактивно се прилага фиксирано мито, освен ако прилагането на фиксирано мито, прибавено към цената след вноса, не води до размер, който остава под МИЦ. В такъв случай ще се приложи размер на мито, еквивалентен на разликата между МИЦ и цената след вноса. Митническите власти трябва незабавно да уведомят Комисията, щом открият признаци за декларация с невярно съдържание.
(100)
В този контекст и за да се отговори на изразената загриженост, Комисията възнамерява да въведе два механизма, за да гарантира както уместността на мерките, така и цялостното им спазване. Най-напред тя се позовава на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 г. за установяване на Митническия кодекс на Общността (6), inter alia, на член 78, съгласно който митническите власти могат да проверяват търговските документи и данни, отнасящи се до търговски операции по внос или износ на разглежданите стоки или до последващи търговски операции, свързани със същите стоки. Такива проверки могат да бъдат извършвани в помещенията на деклариращото лице, на всяко друго лице, пряко или непряко участващо в споменатите операции, както и на всяко лице, притежаващо споменатия документ или данни за бизнес цели. Тези власти могат също да проверяват стоките.
(101)
На второ място, с цел максимално предотвратяване на абсорбиране на мерките, по-специално между свързани компании, Комисията известява намерението си за незабавно започване на преразглеждане по смисъла на член 12, параграф 1 от основния регламент и може да подложи вноса на режим на регистрация в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент, ако се представят доказателства за подобно поведение.
(102)
Комисията ще разчита, inter alia, на информацията за наблюдението на вноса, предоставена от националните митнически власти, както и на информация, предоставена от държавите-членки по смисъла на член 14, параграф 6 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, със или без добавена захар или други подсладители, с произход от Китайската народна република, попадащи под кодове по КН 0811 10 11, 0811 10 19 и 0811 10 90.
2. Размерът на окончателното антидъмпингово мито за Yantai Yongchang Foodstuff ще бъде:
Предприятие
Окончателно мито
Допълнителен код по TARIC
Yantai Yongchang Foodstuff
0,0 %
A779
3. За всички други предприятия размерът на окончателното мито ще бъде разликата между фиксираната в параграф 4 минимална импортна цена и нетната цена франко граница на Общността преди налагане на мито, ако последната е по-ниска от първата. Няма да се събира мито, ако нетната цена франко граница на Общността е равна или по-висока от съответната минимална импортна цена, фиксирана в параграф 4.
4. За целите на параграф 3 ще се прилага минималната импортна цена, определена в колона 2 от таблицата по-долу. Ако след проверка, осъществена след вноса, се констатира, че нетната цена франко граница на Общността, реално платена от първия независим потребител в Общността („цена след вноса“), е по-ниска от нетната цена франко граница на Общността преди обмитяване, както следва от митническата декларация, и че цената след вноса е по-ниска от минималната импортна цена, се прилага фиксирано антидъмпингово мито, посочено в колона 3 или 4 от таблицата по-долу, освен ако прилагането на фиксираното в колона 3 или 4 мито, прибавено към цената след вноса, не води до размер (реално платена цена плюс фиксирано мито), който е под минималната импортна цена, установена в колона 2 от таблицата по-долу. В такъв случай ще се прилага размер на мито, равностоен на разликата между минималната импортна цена, определена в колона 2 от таблицата по-долу, и цената след вноса. В случай на ретроактивно събиране на фиксирано мито то ще се събира след приспадане на антидъмпингово мито, изчислено на базата на минималната импортна цена.
Код по КН и описание на ягодите
Минимална импортна цена EUR/тон нето тегло на продукта
Фиксирано мито EUR/тон нето тегло на продукта, приложимо за Dandong Junao (допълнителен код по TARIC А780)
Фиксирано мито EUR/тон нето тегло на продукта, приложимо за всички други предприятия (допълнителен код по TARIC А999)
Ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, с добавена захар или други подсладители със съдържание на захарта, което надвишава 13 тегловни процента (КН 0811 10 11)
496,8
62,6
169,9
Ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, с добавена захар или други подсладители със съдържание на захарта, което не надвишава 13 тегловни процента (КН 0811 10 19)
566,3
71,3
193,7
Ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, не съдържащи добавена захар или други подсладители (КН 0811 10 90)
598
75,3
204,5
5. В случаите, когато стоките са увредени, преди да бъдат пуснати в свободно обращение, и следователно реално платената или платима цена е разпределена за определянето на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 (7) на Комисията, размерът на антидъмпинговото мито, изчислен на базата на параграфи 3 и 4 по-горе, ще бъде намален с процент, съответстващ на дела на действително платената или платима цена.
6. Действащите разпоредби относно митните сборове се прилагат, освен ако е посочено друго.
Член 2
Сумите, депозирни като временно антидъмпингово мито, се освобождават съгласно Регламент (ЕО) № 1551/2006 относно внос на ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, със или без добавена захар или други подсладители, с произход от Китайската народна република.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 16 април 2007 година.