KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 27. marts 2014
om den af Det Forenede Kongerige påtænkte statsstøtteordning SA.36139 (13/C)(ex 13/N)
til fordel for udvikling af computerspil
(meddelt under nummer C(2014) 1786)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2014/764/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i henhold til disse artikler (1), under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
(1)
Den 25. januar 2013 anmeldte Det Forenede Kongerige, at man påtænkte at lempe skatten på udvikling af computerspil fra 1. april 2013 til 31. marts 2017 til Kommissionen. I brev af 7. marts 2013 udbad Kommissionen sig yderligere oplysninger, som Det Forenede Kongerige fremsendte ved brev af 22. marts 2013.
(2)
Ved brev af 16. april 2013 underrettede Kommissionen Det Forenede Kongerige om sin afgørelse om at indlede proceduren i artikel 108, stk. 2, i TEUF, i forhold til den planlagte støtteforanstaltning.
(3)
Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren (»åbningsafgørelsen«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2). Kommissionen opfordrede deri interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger.
(4)
Det Forenede Kongerige fremsendte sine bemærkninger til afgørelsen ved brev af 17. maj 2013. Kommissionen modtog også bemærkninger fra interesserede parter. Disse videresendte den til Det Forenede Kongerige, som fik mulighed for at reagere på dem, og Kommissionen modtog Det Forenede Kongeriges bemærkninger hertil ved brev af 22. august 2013. Ved brev af 7. oktober 2013 anmodede Kommissionen Det Forenede Kongerige om yderligere oplysninger. Det Forenede Kongerige svarede ved brev af 4. november 2013.
II. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN OG BEGRUNDELSE FOR AT INDLEDE PROCEDUREN
(5)
Formålet med Det Forenede Kongeriges lempelse af skatten på udvikling af computerspil er at give udviklere af computerspil et incitament til at producere kulturelt set britiske eller europæiske computerspil. Foranstaltningen er bygget op efter samme model som Det Forenede Kongeriges lempelse af skatten på filmproduktion, der blev godkendt af Kommissionen i 2006 (3), og som i 2011 (4) blev forlænget indtil den 31. december 2015.
(6)
Det samlede foreslåede budget for foranstaltningen, som planlægges at løbe indtil marts 2017, er på 115 mio. GBP. Den forventede udgift for regnskabsåret 2013/2014 er på 10 mio. GBP og i hvert af de tre følgende regnskabsår 35 mio. GBP. Støtten finansieres af Det Forenede Kongeriges finansministerium. Vurderingen af ansøgninger om certificering af britiske kulturelle spil varetages af det britiske filminstituts certificeringskontor (British Film Institute Certification Unit).
(7)
Selskaber, der virksomhedsbeskattes i Det Forenede Kongerige, og som udvikler støtteberettigede computerspil, kan søge om fradrag for udgifter til varer og tjenesteydelser, som er anvendt eller forbrugt i Det Forenede Kongerige, på op til 25 % af produktionsbudgettet. Skattelempelsen opnås ved at der foretages et yderligere fradrag af de støtteberettigede produktionsomkostninger i de skattepligtige indtægter fra computerspil. Dog kan højst yderligere 80 % af produktionsbudgettet fradrages. Hvis støttemodtageren pådrager sig et tab i regnskabsperioden, kan denne anmode om en skattegodtgørelse. Ifølge afsnit 1217CF, stk. 3, i lovforslaget om ændring af selskabsskatteloven af 2009 er støtteberettigede udgifter begrænset til »core expenditure«, dvs. nøgleudgifter til udvikling, produktion og test af spillet.
(8)
Det Forenede Kongeriges lempelse af skatten på udvikling af computerspil er underlagt en kulturel test tilsvarende testen af film i forbindelse med Det Forenede Kongeriges lempelse af skatten på filmproduktion. Begge test er delt i fire: kulturelt indhold, kulturelt bidrag, anvendelse af Det Forenede Kongeriges kulturelle knudepunkter og brug af kulturelle udøvere, som er statsborgere eller bosiddende i Det Forenede Kongerige eller et EØS-land.
(9)
Da den anmeldte foranstaltning finansieres af et fradrag i den skat, der normalt betales til staten, er der tale om statslig finansiering. Der produceres computerspil i flere medlemsstater, og der findes et indre marked for sådanne computerspil. Støtte til computerspil kan derfor påvirke samhandelen og konkurrencen mellem medlemsstaterne. Følgelig fandt Kommissionen i sin afgørelse om at indlede den formelle undersøgelse, at foranstaltningen udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. Kommissionen udtrykte også tvivl om, hvorvidt støtten kunne anses for at være forenelig med det indre marked.
(10)
For det første var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt foranstaltningen er nødvendig eller står i et rimeligt forhold til målet om at knytte territoriale betingelser til en sådan støtte. Det Forenede Kongerige har bygget den foreslåede ordning på Det Forenede Kongeriges lempelse af skatten på filmproduktion. Derfor er det blevet foreslået, at skattefradraget kun gælder udgifter til varer og tjenesteydelser, der er anvendt eller forbrugt i Det Forenede Kongerige. Filmordningen er dog omfattet af en særlig undtagelse med hensyn til det sædvanlige forbud mod territoriale restriktioner, som ifølge meddelelsen om biograffilm (5) kun er tilladt for produktionsstøtte til film og tv-programmer, ikke for støtte til computerspil.
(11)
For det andet var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt støtte til spil ville være nødvendig, når det pågældende marked er i hastig vækst. Det Forenede Kongerige fremlagde ikke overbevisende dokumentation for, at der ville opstå et markedssvigt med underproduktion af kulturelt britiske computerspil til følge, hvis der ikke blev givet statsstøtte.
(12)
Endvidere finder Det Forenede Kongerige, at lempelsen af skatten på udvikling af computerspil er forenelig med det indre marked efter artikel 107, stk. 3, litra d), i TEUF. Kommissionen var imidlertid ikke overbevist om, at den kulturelle test, som er foreslået af Det Forenede Kongerige, i praksis ville føre til en selektiv identifikation af det begrænsede antal computerspil, der har en kulturel kvalitet, som ikke i tilstrækkelig grad udbydes på markedet uden støtte, og som ville være afgørende for at sikre, at britiske og europæiske kulturelle temaer repræsenteres og afspejles i computerspillene.
(13)
Endelig ønskede Kommissionen at undgå, at støtten ville føre til et støttekapløb i EU, og tvivlede på, at de potentielle konkurrencefordrejninger ville blive opvejet af positive virkninger.
III. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(14)
Kommissionen modtog bemærkninger fra én medlemsstat, Frankrig, nationale spiludviklersammenslutninger i Det Forenede Kongerige, Frankrig, Tyskland og Finland, European Game Developer Federation (»EGDF«), offentlige organer i Det Forenede Kongerige, der er aktive inden for fremme af film, et tv-selskab samt filmproducentsammenslutninger i Det Forenede Kongerige. Alle parter understregede den kulturelle kvalitet og betydning, som spil kan have. De mente, markedet gav utilstrækkelige incitamenter til produktion af kulturelt mere relevante spil. Ingen af dem fandt, at der var fare for et støttekapløb mellem medlemsstaterne.
(15)
De interesserede part påpegede for så vidt angår støttens nødvendighed, at Det Forenede Kongerige er ved at miste sin førerposition på computerspilmarkedet, at færre end 10 % af de spil, der blev udgivet i Det Forenede Kongerige i 2012, blev udviklet i Det Forenede Kongerige, at markedet er domineret af Nordamerika og Asien, og at der foregår en personaleflugt til Canada. Parterne påpegede også, at medlemsstaternes primære udfordring er at tage konkurrencen op mod tredjelande, der yder store tilskud til computerspil, især Canada.
(16)
Det Forenede Kongeriges sammenslutning af uafhængige spiludviklere, Independant Game Developers Association (»TIGA«) indsendte talrige eksempler på planer og projekter, hvori computerspil i Det Forenede Kongerige/Europa kunne være blevet lavet ved hjælp af en skattelempelse, men ikke blev det. UK Interactive Entertainment (»Ukie«), der repræsenterer branchen for spil og interaktiv underholdning, bemærkede, at det globale spilmarked skaber et pres på spiludviklerne, der har incitament til at målrette deres produkter mod det bredest mulige marked. Det betyder navnlig, at de rettes mod det nordamerikanske marked og i stigende grad mod de fjernøstlige markeder, så spillene opfylder disse markeders kulturelle normer og forventninger. Dermed lægges der et konstant pres på spiludviklerne i Europa, som ikke må understrege de kulturelt europæiske elementer i deres spil for at kunne sælge dem globalt. Derfor er det sværere for udviklerne af kulturelt europæiske spil at opnå privat finansiering. Ukie mente således, at støtten vil bidrage til at afhjælpe et markedssvigt.
(17)
Frankrig bemærkede spillenes tendens til i stigende grad at følge »internationale stereotyper«.
(18)
På den anden side berettede TIGA, at 54 % af omsætningen hos Det Forenede Kongeriges uafhængige udviklere kommer fra salg i Det Forenede Kongerige. Dette tyder på, at forbrugerne i Det Forenede Kongerige har en stærk præference for hjemlige produkter. Mellem 2008 og 2011 var der ifølge TIGA desuden flere nystartede virksomheder (216) end lukninger (197) i sektoren.
(19)
Med hensyn til en eventuel konkurrencefordrejning blandt medlemsstaterne medgav TIGA, at lavere omkostninger påvirker beslutningen om geografisk placering af de virksomheder, der producerer computerspil, men mente, at den primære fordrejning vil komme fra tredjelande som Canada, hvor branchen vil vokse på grund af offentlig støtte. Ifølge TIGA voksede beskæftigelsen i den canadiske sektor fra 2008 til 2010 med 33 %, mens den faldt med 9 % i Det Forenede Kongerige.
IV. BEMÆRKNINGER FRA DET FORENEDE KONGERIGE
1. Territoriale udgiftsforpligtelser
(20)
Efter at Kommissionen havde udtrykt tvivl om, hvorvidt de territoriale udgiftsforpligtelser, der ligger i testen af »anvendelse eller forbrug i Det Forenede Kongerige«, er passende, har Det Forenede Kongerige påtaget sig at afhjælpe disse problemer og ændre lovforslaget, så forpligtelsen til at »anvende eller forbruge i Det Forenede Kongerige« ændres til at »afholde udgifter i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS)«, således at det præciseres, at udgifter afholdt i EØS også er omfattet af skattelempelsen. Desuden vil Det Forenede Kongerige søge at begrænse det støtteberettigede beløb for udgifter til underleverandører. Den støttemodtagende producent kan bruge op til 1 mio. EUR af de støtteberettigede nøgleudgifter pr. projekt på underleverandører i overensstemmelse med skattefradragsordningen for computerspil i Frankrig (6). Dette sikrer, at støttemodtageren selv forestår en væsentlig del af spiludviklingen.
(21)
Det Forenede Kongerige finder, at loftet over de støtteberettigede udgifter til opgaver, der er udliciteret til underleverandører, har en beskeden påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne. Drøftelser med repræsentanterne fra hele computerspilbranchen, herunder små og store udviklere, har vist, at computerspiludvikling i lighed med andre kreative sektorer i høj grad er baseret på samarbejde, hvor kerneudviklingsaktiviteter, såsom programmering, design og ledende kunstnerisk arbejde, typisk foregår et og samme sted.
2. Støttens nødvendighed
(22)
Hvad angår støttens nødvendighed på grund af en underproduktion af kulturelle spil, har Det Forenede Kongerige godtgjort, at der udvikles færre sådanne spil, både i relative og i absolutte tal. Det Forenede Kongerige er enigt i, at computerspilsektoren generelt er dynamisk og i vækst. Men i 2012 blev under 10 % af de spil, der blev markedsført i Det Forenede Kongerige, også udviklet der, sammenlignet med 16 % i 2008. Det Forenede Kongerige foretog desuden en yderligere analyse af spil, der udkom i Det Forenede Kongerige mellem 2003 og 2012. Tallene viser et konstant fald i antallet af kulturelt britiske spil og et brat fald i deres markedsandel fra 9 % af alle spil udgivet i Det Forenede Kongerige (herunder spil fra andre lande) i 2003 til 4 % i 2006, hvorefter andelen forblev på 3 % fra 2009 til 2012. I 2003 ville 41 % af de spil, der blev udviklet i Det Forenede Kongerige, have bestået den kulturelle test, sammenlignet med kun omkring 25 % i 2012.
(23)
Det Forenede Kongerige medgiver, at det voksende marked for smartphonespil har fjernet visse hindringer for adgangen til computerspilmarkedet for mindre udviklere. Af opgørelser, der blev fremlagt i 2011, ses det da også, at antallet af computerspil udviklet af nystartede virksomheder er steget det seneste år. Med hensyn til indholdet af spillene viser en undersøgelse foretaget af Abertay universitets program til udvikling af prototyper af computerspil imidlertid, at et overvældende flertal - 255 - af de 306 forslag til mobil- og onlinespil, som blev præsenteret for universitetet de seneste to år af små virksomheder og mikrovirksomheder fra hele Det Forenede Kongerige, foregik andre steder end i Det Forenede Kongerige og hverken havde en bærende britisk fortælling eller britiske karakterer (7).
(24)
Forklaringen herpå kunne ligge i, at kulturelt betydningsfulde spil kan kræve produktionsomkostninger, der er lige så store som ved »globale spil«, mens de har et betydeligt mindre marked. Der er derfor en større økonomisk risiko forbundet med produktion af dem. Det betyder, at computerspil med kulturelt britisk/europæisk indhold er mindre rentable end spil med mere globaliseret indhold. Både internationale udgivere og nationale udviklere vil snarere undlade at løbe risikoen ved at producere kulturelt relevant indhold for i stedet at skabe generisk indhold rettet mod internationale markeder.
(25)
En undersøgelse foretaget af Det Forenede Kongerige viste, at de kulturelt britiske elementer i spillenes bærende fortælling udhules i et forsøg på at sikre de globale udgivelsesaftaler, der skal til for at hente finansiering til udviklingen og sikre udviklerens overlevelse. Næsten tre fjerdele af Det Forenede Kongeriges computerspiludviklere hævdede, at udviklingen af originalmateriale med intellektuelle ejendomsrettigheder var reduceret eller helt ophørt de foregående fem år. Undersøgelsen viste, at mange udviklere har måttet ændre det kulturelle indhold i deres spil for at opfylde kommercielle krav. 53 % af respondenterne svarede, at de havde ændret karaktererne og stedet, hvor spillet foregår, fra at være britiske eller europæiske.
(26)
I lyset heraf vil støtten have til formål at gøre kulturelle produkter, som sandsynligvis vil være økonomisk urentable, til rentable produkter og dermed fremme produktionen af nye kulturelle produkter, som ikke ville være blevet udviklet uden skattelempelsen, og støtte udviklingen af kompetencer med henblik på rentabel produktion af kulturelle produkter, nemlig relevante britiske/EØS-baserede computerspil.
3. En diskriminerende kulturel test
(27)
Endelig forklarede Det Forenede Kongerige med hensyn til den kulturelle test, som sikrer, at ordningen kun omfatter særligt kulturelle spil, at skattemyndigheden, HM Revenue & Customs, for det første har oprettet et kontor for kreative brancher (»Creative Industries Unit«), som skal være ansvarligt for forvaltning og nærmere kontrol af ansøgninger om skattefradrag for udvikling af computerspil. Kontoret vil risikovurdere ansøgningerne, og denne proces indebærer at sikre, at reglerne for støtteberettigelse er overholdt. Der er således indført en klar procedure for testens gennemførelse.
(28)
For så vidt angår elementerne i den test, der skal hjælpe med at fastslå spillets kulturelle kvalitet, præciserede Det Forenede Kongerige, at størstedelen af de point, der er til rådighed i den foreslåede kulturelle test, vedrører indholdet. Op til 20 point ud af 31 vedrører spillets kulturelle indhold og bidrag. Disse omfatter elementer som, hvor handlingen udspiller sig, hovedkaraktererne, hvilket emne, der er omhandlet i spillet, brug af det engelske sprog og afspejlingen af britisk kultur og arv. Kun tre point vedrører det sted, hvor udviklingsarbejdet udføres, og de resterende otte point kan gives, hvis de omhandlede kulturelle aktører, som forfatteren, komponisten, designeren, tegneren eller programmøren, er statsborger eller bosat i Det Forenede Kongerige eller et EØS-land. Den foreslåede test har derfor et stærkt fokus på indhold frem for aktivitetens placering. Dette fokus på indhold styrkes yderligere af anvendelsen af en minimumsregel om kulturelt indhold, en »regel om gyldne point«, som skal sikre, at kun spil med et tilstrækkeligt antal point for kulturelt indhold består testen.
(29)
Dette fokus på indhold begrænser foranstaltningens samlede anvendelsesområde. Det Forenede Kongerige har foretaget en analyse af alle spil, der blev udgivet i Det Forenede Kongerige i 2006, 2009 og 2012, og anvendt den kulturelle test retrospektivt på spil, der blev lavet i Det Forenede Kongerige i perioden. Af de 822 spil, der udkom i Det Forenede Kongerige i 2012, var kun 74 udviklet af udviklere herfra, og de 25,7 % heraf (19 spil) ville have bestået den kulturelle test, hvis den havde eksisteret. Desuden viste testen med hensyn til 2006 og 2009 også, at andelen af spil, der ville have bestået testen, blandt alle spil udviklet i Det Forenede Kongerige ville have ligget på ca. 27 %, og at disse spils andel af alle udgivne spil i Det Forenede Kongerige ville have ligget på mellem 3 og 4 %.
(30)
Det Forenede Kongerige finder, at en beståelsesprocent på 25,7 % ligger inden for den ramme, som Kommissionen accepterede i forbindelse med den franske skattelettelse for udvikling af computerspil (8). I denne afgørelse fandt Kommissionen, at det forhold, at tæt på 30 % af spillene bestod testen, viste, at Frankrig havde udarbejdet kriterier, der garanterede, at indholdet af de spil, der er berettigede til skattelempelsen, reelt var kulturelt. Ligeledes mener Det Forenede Kongerige, at den kulturelle test af computerspillene er tilstrækkeligt restriktiv til at sikre, at støtten er målrettet computerspil, der er kulturelt britiske/EØS-baserede.
(31)
Det Forenede Kongerige har desuden accepteret at anmelde ordningen som en forsøgsordning, der varer i fire år, og bruge denne periode til at overvåge skattelempelsen og sikre, at den anvendes efter hensigten.
4. Støttekapløb
(32)
For så vidt angår Kommissionens bemærkning om, at støtten kunne indlede et støttekapløb i EU, som ville føre til konkurrencefordrejninger, gjorde Det Forenede Kongerige gældende, at der i givet fald skulle være et stort antal medlemsstater, der indførte ordninger til skærpelse af deres hjemlige sektors konkurrenceevne. Det Forenede Kongerige mener ikke, at det er sandsynligt. Selv om skattefordele kan være en afgørende faktor i forbindelse med beslutningen om, hvor en virksomhed skal placeres, er støtten primært en reaktion på canadiske, amerikanske og sydkoreanske skattelempelser. Frankrig er for indeværende den eneste anden medlemsstat, der lemper skatten på produktion af kulturelt relevante computerspil.
(33)
Desuden ville et støttekapløb udelukkende være fokuseret på økonomisk konkurrence uden kulturelle begrænsninger. To eller flere lande, der forsøger at beskytte produktionen af særlige, kulturelle produkter, ifølge en godkendt kulturel test, ville ikke udgøre et støttekapløb.
(34)
Formålet med den foreslåede støtte er at beskytte produktionen af kulturelt britiske/europæiske computerspil, og som sådan vil støtten kun sikre lempelse af skatten for en brøkdel af de computerspil, der udvikles i Det Forenede Kongerige og i EU, og kun bidrage med et lille beløb af de samlede omkostninger ved udvikling af computerspil. På grundlag af en drøftelse med branchen vurderer Det Forenede Kongerige, at kun ca. 10 % af computerspillene med kulturelt britisk/europæisk indhold har et budget på over 5 mio. GBP. Størstedelen af spiludviklingsomkostningerne vedrører langt mindre projekter.
V. VURDERING AF STØTTEFORANSTALTNINGEN
1. Er der tale om statsstøtte?
(35)
Ifølge artikel 107, stk. 1, i TEUF om statsstøtte er enhver støtte, der ydes af medlemsstaterne ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne
(36)
Støtte til udvikling af computerspil, der er afhængig af skattemyndighedens godkendelse, giver en økonomisk fordel i form af et skattefradrag til virksomheder, der udvikler computerspil, hvilket går ud over finansministeriets budget. Støtten ydes derfor ved hjælp af statsmidler og kan tilregnes staten. Foranstaltningen har til formål at nedbringe de støttemodtagende virksomheders produktionsomkostninger, og den giver virksomhederne en økonomisk fordel. Den er begrænset til virksomheder i computerspilsektoren, og den er derfor selektiv. Endelig påvirker den samhandelen og konkurrencevilkårene mellem medlemsstaterne, eftersom der også udvikles computerspil i andre medlemsstater og disse handles internationalt. Støtten udgør således statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF.
2. Støttens forenelighed med det indre marked
(37)
Med hensyn til ordningens generelle lovlighed bemærker Kommissionen, at Det Forenede Kongerige har fjernet de territoriale betingelser, som Kommissionen fandt problematiske med hensyn til det indre markeds frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser. Det Forenede Kongerige accepterede at begrænse de støtteberettigede udgifter til underleverandører til 1 mio. GBP.
(38)
Det er Kommissionens synspunkt, at denne grænse er acceptabel i denne sag for så vidt, at et loft over udgifterne til underleverandører på 1 mio. GBP i praksis tilsyneladende ikke i betydelig grad vil forhindre, at underleverandører anvendes, når udviklingsbudgetternes størrelse tages i betragtning. Det Forenede Kongerige forventer, at størstedelen af de computerspil, som består deres kulturelle test, har et produktionsbudget på under 1 mio. GBP. Kun ca. 10 % af disse spil forventes at have et budget på over 5 mio. GBP. Afhængigt af ændringerne i produktionsbudgetterne for computerspil i Det Forenede Kongerige forbeholder Kommissionen sig ret til at revidere dette loft, når støtteforanstaltningen på ny anmeldes inden fire år efter dens indførelse i overensstemmelse med Det Forenede Kongeriges løfte herom.
(39)
Det Forenede Kongerige begrunder støtten til udvikling af computer med, at der er tale om støtte til fremme af kulturen. Derfor skal der foretages en vurdering efter artikel 107, stk. 3, litra d), i TEUF. Kommissionen har ikke udarbejdet retningslinjer for anvendelsen af denne bestemmelse på støtte til spil. Men i meddelelsen om biograffilm nævnes muligheden for at yde støtte til spil. Af meddelelsens punkt 24 fremgår det, at støtteforanstaltninger vedrørende spil fortsat vil blive behandlet fra sag til sag. I det omfang det kan påvises, at en støtteordning for spil, som tjener et kulturelt eller uddannelsesmæssigt formål, er nødvendig, vil Kommissionen lade støtteintensitetskriterierne i meddelelsen om biograffilm finde tilsvarende anvendelse.
(40)
Kommissionen skal derfor vurdere foranstaltningers forenelighed direkte på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra d), i TEUF. Den skal kontrollere, at foranstaltningen er kulturfremmende, og at den ikke påvirker samhandels- og konkurrencevilkårene i Unionen i et omfang, der strider mod de fælles interesser. Det betyder, at foranstaltningen skal være et hensigtsmæssigt instrument til opfyldelse af denne målsætning, især forstået på den måde, at der uden denne støtte ikke ville være tilstrækkelige incitamenter for markedets aktører til at producere den ønskede type spil. Med hensyn til støttens proportionalitet kan de maksimale støtteintensiteter, der er fastlagt i meddelelsen om biograffilm, finde tilsvarende anvendelse. Kommissionen har vurderet den kulturelle målsætning og nødvendigheden af støtten til visse computerspil i de to afgørelser om støtte til spil i Frankrig, der er nævnt i betragtning 20 og 30.
a) Fremme af kulturen
(41)
For at være forenelig med artikel 107, stk. 3, litra d), i TEUF skal den støtte til spil, som Det Forenede Kongerige foreslår, tjene til at fremme kulturen. På baggrund af ændringerne af ordningen og den supplerende dokumentation fra Det Forenede Kongerige finder Kommissionen det godtgjort, at Det Forenede Kongerige vil anvende en reelt selektiv kulturel test til at sikre, at støtten kun ydes til at fremme kulturen i overensstemmelse med artikel 107, stk. 3, litra d), i TEUF.
(42)
For det første bemærker Kommissionen, at de forklaringer, som Det Forenede Kongerige fremsendte om testen, der bruges til at fastslå et spils kulturelle kvalitet (betragtning 27-29), nemlig at størstedelen af de point, der er til rådighed i den foreslåede kulturelle test, op til 20 point ud af 31, vedrører spillets kulturelle indhold og bidrag. Testen styrkes yderligere af anvendelsen af en minimumsregel om kulturelt indhold, reglen om »gyldne point«, som skal sikre, at kun spil med et tilstrækkeligt antal point for kulturelt indhold består den.
(43)
Dette fokus på indhold begrænser ordningens samlede anvendelsesområde. Den retrospektive anvendelse af den kulturelle test på tidligere udgivne spil afslørede, at 26-27 % af spil produceret i Det Forenede Kongerige ville have bestået testen. En sådan beståelsesprocent viser, at kriterierne i testen sikrer, at indholdet af de computerspil, der er berettigede til skattelempelsen, reelt er kulturelt, og at testen er tilstrækkeligt restriktiv til at målrette støtten mod kulturelt britiske/europæiske computerspil. Til sammenligning fandt Kommissionen i sin afgørelse fra 2007 om den franske lempelse af skatten på udvikling af computerspil (9), at et støtteberettigelsesniveau på ca. 30 % af spillene viste, at testen var tilstrækkeligt selektiv.
(44)
Således er de tvivlsspørgsmål, som Kommissionen rejste i sin afgørelse om at indlede den formelle undersøgelse, blevet fjernet. At kun ca. 27 % af spillene udvælges, viser, at formålet med foranstaltningen ikke blot er at støtte en bestemt sektor i erhvervslivet, men et reelt kulturelt formål. Støtteforanstaltningen opfylder derfor en ægte målsætning om at fremme kulturen.
b) Foranstaltningens hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet
(45)
På grundlag af artikel 107, stk. 3, litra d), i TEUF betragtes skattelempelsen til udvikling af computerspil som et hensigtsmæssigt instrument til opfyldelse af den ønskede målsætning. Statsstøtte til andre formål, som ikke fokuserer på denne kulturelle målsætning, er med større sandsynlighed rettet mod fremme af erhvervsmæssige målsætninger. Kommissionen erkender, at skattelempelsen, som den er udformet, faktisk muliggør, at der ydes offentlig støtte til spil med et kulturelt indhold, og at den derfor er et hensigtsmæssigt instrument til opfyldelse af den ønskede målsætning.
(46)
I lyset af den meget dynamiske udvikling på spilmarkedet indsendte Det Forenede Kongerige en række oplysninger som dokumentation for, at støtten er nødvendig for at fastholde et rimeligt udbud af sådanne spil, og at produktionen af spillene og deres markedsandel uden denne støtte til kulturelle spil ville falde betydeligt. Tallene viser et konstant fald i antallet af kulturelt britiske spil og et brat fald i deres markedsandel fra 9 % af alle spil udgivet i Det Forenede Kongerige i 2003 til 4 % i 2006 og 3 % fra 2009 til 2012.
(47)
Kulturelt betydningsfulde spil kan medføre lige så store produktionsomkostninger som globale spil, men har et betydeligt mindre marked. Der er derfor en større økonomisk risiko forbundet med produktion af dem. Det betyder, at computerspil med kulturelt britisk/europæisk indhold er mindre rentable end spil med mere globaliseret indhold. Derfor lægger markedet et konstant pres på spiludviklerne i Europa, som ikke må understrege de kulturelt europæiske elementer i deres spil for at kunne sælge dem globalt. Udviklere af kulturelt europæiske spil finder det vanskeligere at opnå privat finansiering.
(48)
Den foreslåede skattelempelse bør fremme udviklingen af computerspil med et kulturelt indhold i modsætning til spil, der udelukkende skal underholde, idet den vil nedbringe de kulturelle spils produktionsomkostninger. Der er derfor grund til at konkludere, at foranstaltningen sandsynligvis giver et tilstrækkeligt incitament i henseende til sit formål.
(49)
Desuden er støtteforanstaltningen proportional, da støtteintensiteten begrænses til 25 % af de produktionsomkostninger, der faktisk påløber ved fremstillingen af de støtteberettigede spil. Det er mindre end den støtteintensitet på 50 %, som er tilladt for audiovisuelle værker i henhold til punkt 52, underpunkt 1, i meddelelsen om biograffilm, som finder tilsvarende anvendelse på computerspil, hvad tilladt støtteintensitet angår.
(50)
Endelig bør de fordrejninger af konkurrencen og de påvirkninger af samhandelen mellem medlemsstaterne, der følger af foranstaltningen, blive opvejet af foranstaltningens positive virkninger, så samhandels- og konkurrencevilkårene i Unionen ikke påvirkes i et omfang, der strider mod de fælles interesser.
(51)
Ifølge tal for 2012, som blev leveret af Det Forenede Kongerige og sektorens repræsentanter, blev under 10 % af de spil, der blev udgivet i Det Forenede Kongerige, også udviklet der. De støtteberettigede spil, der blev udgivet i Det Forenede Kongerige, havde en forholdsvis begrænset markedsandel (4-5 %). Andelen af støtteberettigede computerspil, der blev fremstillet i Det Forenede Kongerige, var også forholdsvis lille (ca. 27 %).
(52)
Desuden påpegede ingen af de potentielt berørte tredjeparter en mulig negativ virkning af foranstaltningen. Tværtimod understregede sammenslutningerne af computerspilproducenter, TIGA og EGDF, som indsendte bemærkninger efter procedurens indledning, den begrænsede virkning, som foranstaltningen ville få på deres hjemlige sektorer, og dens overordnede virkning i lyset af konkurrencen fra primært Nordamerika og Fjernøsten. Derfor vil et støttekapløb mellem medlemsstaterne være temmelig usandsynligt.
(53)
Under alle omstændigheder er det nyttigt, at Det Forenede Kongerige begrænser ordningens varighed til fire år med henblik på en evaluering af anvendelsen af den og en revurdering af kriterierne på grundlag af markedsudviklingen.
(54)
Kommissionen finder således, at de tvivlsspørgsmål, som den rejste i åbningsafgørelsen, er blevet imødekommet. Konkurrencefordrejningerne og foranstaltningens påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne er nu begrænset, så de ikke strider mod den fælles interesse.
VI. KONKLUSION
(55)
Kommissionen finder derfor, at støtten ikke vil bevirke, at støttemodtagerne uberettiget får styrket deres markedsposition eller hæmme dynamikken markedsaktørerne imellem, men at den tværtimod vil øge markedsudbuddets mangfoldighed. Derfor konkluderes det, at foranstaltningens konkurrencefordrejende virkning og påvirkning af samhandelen vil være begrænset, så den overordnede vurdering af støtten er positiv. Således er lempelsen af skatten på udvikling af computerspil forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra d), i TEUF -
VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den af Det Forenede Kongerige påtænkte statsstøtteforanstaltning vedrørende udvikling af computerspil gennem en ændring i selskabsskatteloven af 2009 er forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra d), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Gennemførelsen af støtten er derfor tilladt.
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. marts 2014.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 27 päivänä maaliskuuta 2014,
valtiontukiohjelmasta SA.36139 (13/C) (ex 13/N),
jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo toteuttaa videopelien hyväksi
(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 1786)
(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2014/764/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on kyseisten artiklojen mukaisesti pyytänyt asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1)
Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 25 päivänä tammikuuta 2013 komissiolle aikovansa myöntää videopeleille verohuojennuksen 1 päivän huhtikuuta 2013 ja 31 päivän maaliskuuta 2017 välisenä aikana. Komissio pyysi 7 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä lisätietoja, jotka Yhdistynyt kuningaskunta toimitti 22 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.
(2)
Komissio ilmoitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle 16 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa suunnitellun tukitoimenpiteen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.
(3)
Komission päätös menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa.
(4)
Yhdistynyt kuningaskunta toimitti päätöstä koskevat huomautuksensa 17 päivänä toukokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Komissio vastaanotti huomautuksia myös asianomaisilta osapuolilta. Komissio toimitti huomautukset Yhdistyneelle kuningaskunnalle kommentoitaviksi, ja komissio vastaanotti sen huomautukset 22 päivänä elokuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. Komissio pyysi Yhdistyneeltä kuningaskunnalta lisätietoja 7 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 4 päivänä marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.
II TOIMENPITEEN KUVAUS JA SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN
(5)
Yhdistyneen kuningaskunnan videopelien verohuojennustoimenpiteen tavoitteena on kannustaa videopelien kehittäjiä tuottamaan kulttuuriltaan brittiläisiä tai eurooppalaisia videopelejä. Toimenpiteen mallina on Yhdistyneen kuningaskunnan elokuvien verokannustinohjelma, jonka komissio hyväksyi vuonna 2006 (3) ja jonka voimassaoloa jatkettiin vuonna 2011 (4)31 päivään joulukuuta 2015 saakka.
(6)
Toimenpiteen on tarkoitus olla voimassa maaliskuuhun 2017 saakka, ja sen ehdotettu kokonaisbudjetti on 115 miljoonaa Englannin puntaa. Varainhoitovuonna 2013/2014 menojen on tarkoitus olla 10 miljoonaa puntaa ja seuraavina kolmena varainhoitovuotena kunakin 35 miljoonaa euroa. Tuen rahoittaa Yhdistyneen kuningaskunnan valtiovarainministeriö. British Film Instituten sertifiointiyksikkö vastaa brittiläisten kulttuuripelien sertifiointihakemusten arvioinnista.
(7)
Tukikelpoisia videopelejä kehittävät Yhdistyneen kuningaskunnan yhtiöveron alaiset yritykset voisivat hakea 25 prosenttia tuotantobudjetista kattavaa verohuojennusta kustannuksista, jotka aiheutuvat Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetyistä tai kulutetuista tavaroista ja palveluista. Huojennus toteutetaan myöntämällä videopelistä saataville verotettaville tuloille lisävähennys tukikelpoisten tuotantokustannusten perusteella. Lisävähennys voi kuitenkin olla enintään 80 prosenttia tuotantobudjetista. Jos tuensaajan toiminta on ollut tappiollista kyseisellä tilikaudella, se voi hakea verohyvitystä. Vuoden 2009 yhtiöverolain muutosehdotuksen 1217CF(3) §:ssä tukikelpoiset menot rajoitetaan peruskustannuksiin, jotka liittyvät pelin suunnitteluun, tuotantoon ja testaukseen.
(8)
Yhdistyneen kuningaskunnan videopelien verohuojennukseen sovelletaan kulttuuritestiä, joka on samanlainen kuin Yhdistyneen kuningaskunnan elokuvien verokannustinohjelmassa. Molemmat testit koostuvat neljästä seuraavasta osasta: kulttuurisisältö, kulttuurin edistäminen, Yhdistyneen kuningaskunnan kulttuurikeskusten käyttö ja Yhdistyneen kuningaskunnan tai ETA:n kansallisten tai maassa/alueella asuvien kulttuurialan ammatinharjoittajien käyttö.
(9)
Koska ilmoitettu toimenpide rahoitetaan valtion talousarvioon normaalisti maksettavien verojen vähennyksellä, se on valtion rahoittama. Videopelejä tuotetaan useissa jäsenvaltioissa, ja tällaisille videopeleille on olemassa sisämarkkinat. Niille myönnettävä tuki voi siksi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailuun. Näin ollen komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että kyseinen toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio myös epäili, voidaanko tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana.
(10)
Ensinnäkin komissio epäili, onko tällaiseen tukeen tarpeen tai kohtuullista liittää alueellisia ehtoja. Yhdistynyt kuningaskunta on käyttänyt ehdotetun ohjelman suunnittelussa perustana Yhdistyneen kuningaskunnan elokuvien verokannustinohjelmaa. Se on tämän vuoksi ehdottanut, että verohuojennus voitaisiin myöntää ainoastaan kustannuksista, jotka aiheutuvat Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetyistä tai kulutetuista tavaroista ja palveluista. Elokuvien kannustinohjelmassa kuitenkin käytetään tavanomaisesta alueellisten rajoitusten kiellosta myönnettävää erityispoikkeusta, joka sallitaan elokuvatiedonannossa (5) ainoastaan elokuvien ja televisio-ohjelmien, mutta ei videopelien, tuotantotuen yhteydessä.
(11)
Toiseksi komissio epäili, onko peleille myönnettävä tuki tarpeen, koska niiden markkinat kasvavat nopeasti. Yhdistynyt kuningaskunta ei esittänyt vakuuttavaa näyttöä sen tueksi, että ilman valtiontukea markkinoiden toimintapuute johtaisi kulttuuriltaan brittiläisten videopelien alituotantoon.
(12)
Yhdistynyt kuningaskunta katsoo lisäksi, että Yhdistyneen kuningaskunnan videopelien verohuojennus soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti. Komissio ei kuitenkaan ollut vakuuttunut siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottama kulttuuritesti johtaisi käytännössä sellaisen vähäisen videopelimäärän valikoivaan määrittämiseen, jotka edustavat sellaista kulttuurillista laatua, jota ei ilman tukea ole riittävästi tarjolla markkinoilla ja joka olisi oleellinen sen varmistamiseksi, että brittiläiset ja eurooppalaiset kulttuuriaiheet ovat edustettuina ja nähtävissä videopeleissä.
(13)
Komissio oli myös huolissaan siitä, että tuki voisi lisätä tukikilpailua unionissa, ja epäili, tasapainottavatko myönteiset vaikutukset mahdollista kilpailun vääristymistä.
III ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(14)
Komissio on vastaanottanut huomautuksia yhdeltä jäsenvaltiolta eli Ranskalta, Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan, Saksan ja Suomen kansallisilta pelien kehittäjien järjestöiltä, EGDF:ltä (European Game Developer Federation), elokuvien edistämiseen osallistuvilta Yhdistyneen kuningaskunnan julkisyhteisöiltä, yhdeltä lähetystoiminnan harjoittajalta sekä Yhdistyneen kuningaskunnan elokuvatuottajien ammattijärjestöiltä. Kaikki huomautuksia esittäneet korostivat pelien mahdollista kulttuurista laatua ja merkitystä. Niiden mielestä kulttuurisesti merkittävien pelien tuotannolle on liian vähän markkinakannustimia. Kukaan niistä ei katsonut, että vaarana olisi jäsenvaltioiden välinen tukikilpailu.
(15)
Tuen tarpeellisuudesta asianomaiset osapuolet totesivat, että Yhdistynyt kuningaskunta on menettämässä johtoasemansa videopelien markkinoilla. Vuonna 2012 alle 10 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistuista videopeleistä oli kehitetty Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Markkinoita hallitsevat Pohjois-Amerikka ja Aasia, ja alan työntekijöitä siirtyy Kanadaan. Huomautusten esittäjät totesivat myös, että jäsenvaltioiden suurimpana haasteena on puuttua pelejä voimakkaasti tukevista kolmansista maista, erityisesti Kanadasta, tulevaan kilpailuun.
(16)
Yhdistyneen kuningaskunnan riippumaton pelien kehittäjien järjestö (Independent Game Developers Association), jäljempänä ’TIGA’, mainitsi lukuisia esimerkkejä videopelejä koskevista suunnitelmista ja hankkeista, jotka olisi voitu toteuttaa Yhdistyneessä kuningaskunnassa / Euroopassa verohuojennusten avulla, mutta joita ei käytännössä toteutettu. Peliteollisuutta ja interaktiivista viihdeteollisuutta edustava United Kingdom Interactive Entertainment, jäljempänä ’Ukie’, huomautti, että pelien kehittäjillä on maailmanlaajuisilla pelimarkkinoilla paineita suunnata tuotteet mahdollisimman laajoille markkinoille. Tämä tarkoittaa erityisesti tuotteiden saattamista Pohjois-Amerikan ja yhä enemmän myös Kaukoidän markkinoille sekä näiden markkinoiden kulttuurinormien noudattamista ja odotusten täyttämistä. Tämä luo eurooppalaisille pelien kehittäjille jatkuvia paineita vähentää pelinsä kulttuuriltaan eurooppalaisia piirteitä, jotta se saadaan myytyä maailmanlaajuiselle yleisölle. Kulttuuriltaan eurooppalaisten pelien kehittäjien on näin ollen vaikeampi saada yksityistä rahoitusta. Ukien mielestä tuki auttaisi siksi korjaamaan markkinoiden toimintapuutteen.
(17)
Ranska on havainnut suuntauksen siihen, että peleissä esiintyy yhä enemmän ”kansainvälisiä stereotypioita”.
(18)
Toisaalta TIGA raportoi, että 54 prosenttia Yhdistyneen kuningaskunnan riippumattomien kehittäjien liikevaihdosta koostuu kotimaan myynnistä. Tämä tarkoittaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan ostajat suosivat voimakkaasti omaa tuotantoa. TIGA totesi lisäksi, että vuosina 2008-2011 kyseisen alan yrityksiä perustettiin (216) enemmän kuin lopetettiin (197).
(19)
Tarkasteltaessa jäsenvaltioiden välisen kilpailun mahdollista vääristymistä TIGA myönsi, että pienemmät kustannukset vaikuttavat päätöksiin videopelejä tuottavien yhtiöiden sijainnista. Se katsoi kuitenkin, että vääristymistä aiheuttavat erityisesti Kanadan kaltaiset kolmannet maat, joissa alan teollisuus kasvaa julkisen tuen ansiosta. TIGAn mukaan vuosina 2008-2010 alan työllisyys lisääntyi Kanadassa 33 prosenttia ja vähentyi Yhdistyneessä kuningaskunnassa 9 prosenttia.
IV YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HUOMAUTUKSET
1. Varojen käytön aluesidonnaisuudet
(20)
Komission todettua epäilevänsä, että ”Yhdistyneessä kuningaskunnassa käyttämistä tai kuluttamista” arvioitaessa sovellettavat alueelliset käyttöehdot olisivat asianmukaisia, Yhdistynyt kuningaskunta on luvannut käsitellä näitä huolenaiheita ja vaihtaa ehdotettuun lainsäädäntöön sisältyvän ilmauksen ”Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetyt tai kulutetut” ilmaukseen ”Euroopan talousalueella (ETA) käytetyt”. Näin selvennetään, että Euroopan talousalueella aiheutuneille kustannuksille voidaan myöntää verohuojennus. Ne pyrkivät myös rajoittamaan rahoituskelpoisten alihankintakustannusten määrää. Tukea saava tuottaja voi käyttää yhdessä hankkeessa enintään miljoona euroa tukikelpoisia ydinkustannuksia alihankkijoihin Ranskan videopelien verohuojennuksen mukaisesti (6). Näin varmistetaan, että tuensaaja toteuttaa olennaisen osan pelin kehittämisestä itse.
(21)
Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, että tällä alihankintakustannusten tukikelpoisuuden rajoituksella on vähäinen vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Koko videopeliteollisuuden edustajien, myös pienten ja suurten kehittäjien, kanssa käydyissä keskusteluissa on ilmennyt, että muiden luovien alojen tapaan videopelien kehittäminen on voimakkaasti yhteistyöhön perustuva prosessi, jossa kehitystyön ydintoiminnot - kuten ohjelmointi, suunnittelu ja lyijypiirrokset - toteutetaan tyypillisesti samassa paikassa.
2. Tuen tarpeellisuus
(22)
Kun tarkastellaan tuen tarpeellisuutta kulttuuripelien alituotannon vuoksi, Yhdistynyt kuningaskunta on esittänyt näyttöä tällaisten pelien sekä suhteellisesta että absoluuttisesta vähentymisestä. Yhdistynyt kuningaskunta on samaa mieltä siitä, että yleisesti ottaen videopeliala on dynaaminen ja kasvava. Vuonna 2012 alle 10 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistuista peleistä oli kuitenkin kehitetty Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kun vastaava osuus oli 16 prosenttia vuonna 2008. Yhdistynyt kuningaskunta analysoi myös tarkemmin Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuosina 2003-2012 julkaistuja pelejä. Luvut osoittavat, että kulttuuriltaan brittiläisten pelien määrä on vähentynyt jatkuvasti. Niiden markkinaosuus on pienentynyt jyrkästi, sillä vuonna 2003 niiden osuus kaikista Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistuista peleistä (muista maista tulleet pelit mukaan luettuina) oli 9 prosenttia ja vuonna 2006 enää 4 prosenttia, ja osuus pysyi 3 prosentissa vuosina 2009-2012. Yhdistyneessä kuningaskunnassa kehitetyistä peleistä 41 prosenttia olisi läpäissyt kulttuuritestin vuonna 2003, kun tämä osuus oli ainoastaan noin 25 prosenttia vuonna 2012.
(23)
Yhdistynyt kuningaskunta myöntää, että älypuhelinpelien lisääntyminen on poistanut tiettyjä pienten kehittäjien videopelimarkkinoille pääsyn esteitä. Vuonna 2011 julkaistut luvut todellakin osoittavat, että startup-yritysten kehittämät videopelit lisääntyivät edellisenä vuonna. Kun tarkastellaan pelien sisältöä, Abertayn ylipiston videopelien prototyyppiohjelman tutkimus kuitenkin osoittaa, että eri puolilla Yhdistynyttä kuningaskuntaa toimivien pienten ja mikroyritysten yliopistolle kahden viime vuoden aikana esittämistä 306:sta mobiili- ja verkkopelejä koskevasta ehdotuksesta ylivoimainen enemmistö - 255 ehdotusta - oli sellaisia, ettei pelin tapahtumapaikkana ollut Yhdistynyt kuningaskunta eikä niissä ollut brittiläistä hahmoa eikä tarinaa (7).
(24)
Tämä voi johtua siitä, että kulttuurisesti merkittävillä peleillä saattaa olla yhtä suuret tuotantokustannukset kuin ”maailmanlaajuisilla peleillä”, mutta niiden markkinat ovat huomattavasti pienemmät. Niiden tuotantoon liittyy siten suurempi taloudellinen riski. Kulttuurisisällöltään brittiläinen/eurooppalainen videopeli ei siis olisi kaupallisesti yhtä kannattavaa kuin maailmanlaajuisempi sisältö. Sekä kansainväliset julkaisijat että kotimaiset kehittäjät eivät todennäköisesti halua ottaa riskejä, jotka liittyvät kulttuurisesti merkityksellisen sisällön tuotantoon, vaan luovat sen sijaan kansainvälisille markkinoille tarkoitettua yleisempää sisältöä.
(25)
Yhdistyneen kuningaskunnan tekemässä kyselyssä ilmeni, että pelien kertomusten kulttuuriltaan brittiläiset osatekijät häviävät pyrittäessä turvaamaan maailmanlaajuiset julkaisusopimukset, joita tarvitaan pelien kehittämisen rahoittamiseen ja kehittäjän toimintaedellytysten varmistamiseen. Lähes kolme neljäsosaa brittiläisistä videopelien kehittäjistä väitti, että alkuperäinen immateriaaliomaisuuden kehitys on hidastunut tai pysähtynyt viimeisten viiden vuoden aikana. Kyselyssä ilmeni, että monet kehittäjät ovat joutuneet muuttamaan peliensä kulttuurisisältöä kaupallisten vaatimusten täyttämiseksi. Vastaajista 53 prosenttia totesi poistaneensa brittiläisiä tai eurooppalaisia aiheita hahmoista ja tapahtumapaikoista.
(26)
Rahoituksen kannustintavoitteina olisi siksi tehdä kaupallisesti kannattavia niistä kulttuurituotteista, jotka todennäköisesti ovat taloudellisesti kannattamattomia. Näin edistetään sellaisten uusien kulttuurituotteiden tuotantoa, joita ei olisi tuotettu ilman verohuojennusta, ja tuetaan osaamisen parantamista kulttuurituotteiden eli kyseisten brittiläisten/ETA:n videopelien kestävää tuotantoa varten.
3. Syrjivä kulttuuritesti
(27)
Kun tarkastellaan kulttuuritestiä, jolla varmistetaan, että ohjelma kattaa ainoastaan selvästi erottuvat kulttuuripelit, Yhdistynyt kuningaskunta selvitti, että maan veroviranomaisella (HM Revenue & Customs, HMRC) on ensinnäkin erikoistunut ”luovien alojen yksikkö”, joka vastaa videopelien verohuojennusta koskevien hakemusten hallinnoinnista ja valvonnasta. Yksikkö arvioi hakemusten riskejä, ja tähän prosessiin kuuluu sen varmistaminen, että kelpuuttamista koskevia sääntöjä noudatetaan asianmukaisesti. Testin soveltamisessa noudatetaan siis selkeää prosessia.
(28)
Yhdistynyt kuningaskunta selvensi pelin kulttuurillisen laadun määrittämiseen sovellettavan testin osia toteamalla, että valtaosa ehdotetussa kulttuuritestissä annettavista pisteistä liittyy sisältöön. Enintään 20 pistettä kaikkiaan 31 pisteestä liittyy pelin kulttuurisisältöön ja kulttuurin edistämiseen. Arvioitavia osia ovat esimerkiksi tarinan tapahtumapaikka, päähenkilöt, pelin aihe, englannin kielen käyttö ja viittaukset brittiläiseen kulttuuriin ja kulttuuriperintöön. Ainoastaan 3 pistettä liittyy kehitystoiminnan toteutuspaikkaan, ja loput 8 pistettä voidaan saada, jos asianomainen kulttuurialan ammatinharjoittaja, kuten käsikirjoittaja, säveltäjä, suunnittelija, taiteilija tai ohjelmoija, on brittiläinen tai ETA:n kansalainen tai asukas. Ehdotetussa testissä asetetaan näin ollen sisältö selvästi etusijalle toiminnan toteutuspaikkaan nähden. Sisältöön keskittymistä vahvistetaan vielä soveltamalla vähimmäiskulttuurisisältöä koskevaa sääntöä (”kultaisten pisteiden sääntö”), jolla varmistetaan, että testin läpäisevät ainoastaan pelit, jotka saavat riittävästi kulttuurisisältöpisteitä.
(29)
Sisältöön keskittyminen rajoittaa verohuojennuksen yleistä soveltamisalaa. Yhdistynyt kuningaskunta on analysoinut maassa vuosina 2006, 2009 ja 2012 julkaistuja pelejä soveltamalla kulttuuritestiä jälkikäteen kaikkiin kyseisenä ajanjaksona julkaistuihin Yhdistyneessä kuningaskunnassa valmistettuihin peleihin. Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 2012 julkaistuista 822 pelistä ainoastaan 74 oli Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivien kehittäjien tekemiä, ja niistä 25,7 prosenttia (19 peliä) olisi läpäissyt kulttuuritestin, jos sellainen olisi ollut käytössä. Testi osoitti vuosien 2006 ja 2009 osalta, että tällaisten pelien osuus Yhdistyneessä kuningaskunnassa kehitetyistä peleistä olisi ollut noin 27 prosenttia, kun niiden osuus kaikista Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistuista peleistä olisi ollut 3-4 prosenttia.
(30)
Yhdistynyt kuningaskunta katsoo 25,7 prosentin läpäisyasteen sijoittuvan vaihteluvälille, jonka komissio hyväksyi Ranskan videopelien verokannustimen tapauksessa (8). Kyseisessä päätöksessä komissio totesi sen, että lähes 30 prosenttia peleistä valitaan tuen piiriin, olevan osoitus siitä, että Ranska on laatinut kriteereitä, joilla voidaan taata, että verohuojennuksen piiriin kuuluvien videopelien sisältö on tosiasiallisesti kulttuurisidonnaista. Yhdistynyt kuningaskunta pitää videopelien kulttuuritestiä myös riittävän rajoittavana varmistamaan, että tuki suunnataan kulttuuriltaan brittiläisille/ETA:n videopeleille.
(31)
Yhdistynyt kuningaskunta on lisäksi luvannut ilmoittaa tukiohjelman neljän vuoden pituisena pilottihankkeena, ja se seuraa kyseisenä aikana verohuojennusta ja varmistaa, että sitä käytetään tarkoitetulla tavalla.
4. Tukikilpailu
(32)
Komissio epäili, että tuki voisi lisätä jäsenvaltioiden välistä tukikilpailua, mikä voisi vääristää kohtuuttomasti kilpailua. Yhdistynyt kuningaskunta totesi tästä, että tällaista tukikilpailua esiintyisi, jos useat jäsenvaltiot ylläpitäisivät ohjelmia kotimaisten alojensa kilpailun lisäämiseksi. Yhdistynyt kuningaskunta ei pidä tukikilpailua todennäköisenä. Vaikka veroetuudet voivat olla ratkaiseva tekijä yrityksen sijoittautumispäätöksissä, tuki on lähinnä vastaus Kanadan, Yhdysvaltojen ja Etelä-Korean myöntämään verohuojennukseen. Ranska on nykyään muista jäsenvaltioista ainoa, joka tarjoaa verokannustimen kulttuurisesti merkittävien videopelien tuotantoon.
(33)
Tukikilpailu keskittyisi sitä paitsi pelkästään taloudelliseen kilpailuun ilman kulttuuriin liittyviä rajoituksia. Yhdistynyt kuningaskunta katsoo, etteivät kaksi tai useampi valtiota, jotka haluavat suojella tiettyjen kulttuurituotteiden tuotantoa hyväksytyn kulttuuritestin mukaisesti, aiheuta vielä tukikilpailua.
(34)
Ehdotetun tuen tavoitteena on suojella kulttuuriltaan brittiläisten/eurooppalaisten videopelien tuotantoa, ja tuki tarjoaa sellaisenaan huojennuksen vain pienelle osalle Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Euroopassa kehitetyistä videopeleistä, ja sillä tuetaan vain pientä määrää videopelien kehittämisestä aiheutuvia kokonaiskustannuksia. Alan teollisuuden kanssa käytyjen keskustelujen perusteella Yhdistynyt kuningaskunta arvioi, että ainoastaan noin 10 prosentilla kulttuurisesti brittiläisistä/eurooppalaisista videopeleistä on yli 5 miljoonan Englannin punnan suuruinen budjetti. Valtaosa pelien kehittämiskustannuksista aiheutuu huomattavasti pienemmistä hankkeista.
V TUKITOIMENPITEEN ARVIOINTI
1. Luokittelu valtiontueksi
(35)
Jäsenvaltioiden myöntämää valtiontukea koskevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(36)
Veroviranomaisen hyväksyntään perustuva videopelien tukeminen antaa pelituotantoalan yrityksille taloudellista etua, sillä se tarjoaa valtiovarainministeriön talousarviosta rahoitettavan verohuojennuksen. Tämän vuoksi se myönnetään valtion varoista ja katsotaan valtion toimenpiteeksi. Toimenpiteen tarkoituksena on vähentää tuensaajayritysten tuotantokustannuksia, ja se tarjoaa niille taloudellisen edun. Se on rajattu ainoastaan videopelialan yrityksiin ja on tästä syystä valikoiva. Se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailuun, sillä videopelejä tuotetaan myös muissa jäsenvaltiossa ja niiden kauppa on maailmanlaajuista. Tämän vuoksi toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
2. Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille
(37)
Komissio toteaa ohjelman yleisestä sääntöjenmukaisuudesta, että Yhdistynyt kuningaskunta on peruuttanut alueellistamista koskevan lausekkeen, jota komissio piti ongelmallisena sisämarkkinavapauksien eli tavaroiden vapaan liikkuvuuden ja palvelujen tarjoamisen vapauden vuoksi. Yhdistynyt kuningaskunta suostui rajoittamaan tukikelpoisten alihankintakustannusten määrän miljoonaan Englannin puntaan.
(38)
Komissio katsoo, että kyseinen enimmäismäärä voidaan hyväksyä tässä tapauksessa. Kun otetaan huomioon tuotantobudjettien kokoluokka, ei vaikuta todennäköiseltä, että alihankintamenoille asetettu miljoonan Englannin punnan yläraja käytännössä vähentäisi merkittävästi alihankintapalvelujen käyttöä. Yhdistynyt kuningaskunta arvioi, että useimpien kulttuuritestiin sisältyvien videopelien tuotantobudjetti on alle miljoona puntaa. Ainoastaan noin 10 prosentilla kyseisistä videopeleistä on yli 5 miljoonan punnan suuruinen budjetti. Komissio varaa itselleen oikeuden tarkistaa tätä enimmäismäärää videopelituotannon budjettikehityksen perusteella, kun tukitoimenpiteestä annetaan uusi ilmoitus neljän vuoden kuluessa sen toteutuksesta Yhdistyneen kuningaskunnan antamien sitoumusten mukaisesti.
(39)
Yhdistynyt kuningaskunta aikoo perustella pelien kehittämisen tukemista sillä, että tukea myönnetään kulttuurin edistämiseen. Sitä olisi näin ollen arvioitava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan nojalla. Komissio ei ole laatinut ohjeita kyseisen määräyksen soveltamisesta peleille myönnettävään tukeen. Elokuvatiedonannossa kuitenkin viitataan mahdollisuuteen myöntää tukea peleille. Kyseisen tiedonannon 24 kohdassa todetaan, että videopeleille tarkoitettuja tukitoimenpiteitä olisi tarkasteltava edelleen tapauskohtaisesti. Jos kuitenkin voidaan osoittaa, että kulttuurisille tai pedagogisille peleille suunnattu tukiohjelma on tarpeellinen, komissio soveltaa elokuvatiedonannossa vahvistettuja tuki-intensiteetin perusteita.
(40)
Komission on siis arvioitava toimenpiteen soveltuvuus sisämarkkinoille suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan nojalla. Sen on varmistettava, edistetäänkö tuella kulttuuria ja ettei se muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä unionissa yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tämä tarkoittaa, että tuen on oltava asianmukainen väline tämän tavoitteen saavuttamiseen, ja erityisesti sitä, että ilman kyseistä tukea markkinatoimijoilla ei olisi riittävää kannustinta tuottaa toivotunlaisia pelejä. Tuen oikeasuhteisuudesta voidaan todeta, että elokuvatiedonannossa vahvistettua tuen enimmäisintensiteettiä voidaan soveltaa vastaavasti. Komissio on jo arvioinut kulttuurin edistämistavoitetta ja tietyille videopeleille myönnettävän tuen tarpeellisuutta johdanto-osan 20 ja 30 kappaleessa mainituissa kahdessa päätöksessä, jotka koskevat Ranskassa peleille myönnettävää tukea.
a) Kulttuurin edistäminen
(41)
Jotta Yhdistyneen kuningaskunnan ehdottama peleille myönnettävä tuki olisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaista, sillä on edistettävä kulttuuria. Ohjelmaan tehtyjen muutosten ja Yhdistyneen kuningaskunnan toimittaman lisänäytön perusteella komissio on vakuuttunut siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa tosiasiallisesti valikoivaa kulttuuritestiä, jolla varmistetaan, että tukea myönnetään ainoastaan kulttuurin edistämiseen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti.
(42)
Ensinnäkin komissio ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan antamat selitykset testistä, jolla määritetään pelin kulttuurinen laatu (ks. johdanto-osan 27-29 kappale): valtaosa ehdotetussa kulttuuritestissä annettavista pisteistä (enintään 20 pistettä kaikkiaan 31 pisteestä) liittyy pelin kulttuurisisältöön ja kulttuurin edistämiseen. Tätä vahvistetaan vielä soveltamalla vähimmäiskulttuurisisältöä koskevaa sääntöä, ns. kultaisten pisteiden sääntöä, jolla varmistetaan, että testin läpäisevät ainoastaan pelit, jotka saavat riittävästi kulttuurisisältöpisteitä.
(43)
Sisältöön keskittyminen rajoittaa verohuojennuksen yleistä soveltamisalaa. Aikaisempina vuosina julkaistujen pelien perusteella tehdyissä kulttuuritestin simulaatioissa ilmeni, että 26-27 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotetuista peleistä olisi läpäissyt kulttuuritestin. Tällainen läpäisyaste tarkoittaa, että testissä käytettävillä kriteereillä varmistetaan, että verohuojennuksen piiriin kuuluvien videopelien sisältö on tosiasiallisesti kulttuuria ja että testi on riittävän rajoittava, jotta tuki kohdennetaan kulttuuriltaan brittiläisille/eurooppalaisille videopeleille. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että vuonna 2007 tehdyssä Ranskan videopelien verokannustinta koskevassa päätöksessä (9) komissio totesi testin riittävästä valikoivuudesta olevan osoituksena se, että noin 30 prosenttia peleistä on tukikelpoisia.
(44)
Näin ollen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilyt ovat poistuneet. Se, että ainoastaan noin 27 prosenttia peleistä valitaan tuen piiriin, osoittaa, että toimenpiteellä ei ole pelkkää jonkin erityisalan tukemiseen liittyvää teollista tavoitetta vaan tosiasiallisesti kulttuurinen tavoite. Tukitoimenpiteellä on näin ollen kulttuuria edistävä tavoite.
b) Toimenpiteen tarkoituksenmukaisuus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus
(45)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti videopelien verohuojennuksen olisi oltava tarkoituksenmukainen keino saavuttaa haluttu tavoite. Muihin tarkoituksiin myönnettävä valtiontuki, jossa ei keskitytä kulttuuritavoitteeseen, edistää todennäköisemmin alakohtaisia teollisia tavoitteita. Komissio myöntää, että verohuojennus on suunniteltu siten, että julkinen tuki voidaan suunnata sen avulla tehokkaasti peleihin, joiden sisältö on kulttuuria, ja että verohuojennus on näin ollen tarkoituksenmukainen väline tuelle asetetun kulttuuritavoitteen saavuttamiseen.
(46)
Pelimarkkinoiden erittäin dynaamisen kehityksen vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta toimitti tietoja osoittaakseen, että tuki on tarpeen tällaisten pelien kohtuullisen tuotannon säilyttämiseksi ja että ilman tukea kulttuuripelien tuotanto ja markkinaosuus vähentyisivät huomattavasti. Luvut osoittavat, että kulttuuriltaan brittiläisten pelien määrä on vähentynyt jatkuvasti ja että niiden markkinaosuus on pienentynyt jyrkästi. Vuonna 2003 niiden osuus kaikista Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistuista peleistä oli 9 prosenttia ja vuonna 2006 enää 4 prosenttia, ja osuus pysyi 3 prosentissa vuosina 2009-2012.
(47)
Kulttuurisesti merkittävillä peleillä saattaa olla yhtä suuret tuotantokustannukset kuin maailmanlaajuisilla peleillä, mutta niiden markkinat ovat huomattavasti pienemmät. Niiden tuotantoon liittyy siten suurempi taloudellinen riski. Videopelit, joiden sisältö on kulttuuriltaan brittiläinen/eurooppalainen, eivät siis ole kaupallisesti yhtä kannattavia kuin videopelit, joiden sisältö on maailmanlaajuisempi. Tämän vuoksi markkinat luovat eurooppalaisille pelien kehittäjille jatkuvia paineita vähentää pelinsä kulttuuriltaan eurooppalaista sisältöä, jotta se saadaan myytyä maailmanlaajuiselle yleisölle. Kulttuuriltaan eurooppalaisten pelien kehittäjien on vaikeampi saada yksityistä rahoitusta.
(48)
Ehdotetulla verohuojennuksella pyritään edistämään sellaisten videopelien tuotantoa, joiden sisältö on kulttuuria, verrattuna peleihin, jotka ovat puhtaasti viihteellisiä, pienentämällä kulttuuria edistävien pelien tuotantokustannuksia. Voidaankin päätellä, että toimenpiteellä on todennäköisesti riittävän kannustava vaikutus suhteessa sen tavoitteeseen.
(49)
Tukitoimenpide on myös oikeasuhteinen, koska siinä rajoitetaan tuki-intensiteetti 25 prosenttiin tukikelpoisten pelien tuotannosta tosiasiallisesti aiheutuvista kustannuksista. Tämä on pienempi kuin elokuvatiedonannon 52 kohdan 1 alakohdan mukaisesti sallittu audiovisuaalisen tuotannon 50 prosentin tuki-intensiteetti, jota sovelletaan analogisesti sallittavaan tuki-intensiteettiin.
(50)
Jotta kaupankäynnin ja kilpailun edellytykset unionissa eivät muutu yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, toimenpiteen aiheuttamat kilpailun vääristymät ja kauppaan kohdistuvat vaikutukset olisi hyvitettävä sen myönteisillä vaikutuksilla.
(51)
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ja alan edustajien toimittamien lukujen mukaan vuonna 2012 alle 10 prosenttia Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistuista videopeleistä oli kehitetty Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa julkaistujen tukikelpoisten pelien markkinaosuus on varsin pieni (4-5 %). Tukikelpoisten pelien osuus kaikista Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotetuista videopeleistä on myös melko pieni, noin 27 prosenttia.
(52)
Yksikään kolmas osapuoli, johon toimenpide saattaa vaikuttaa, ei ole myöskään viitannut toimenpiteen mahdolliseen kielteiseen vaikutukseen. Menettelyn aloittamisen jälkeen huomautuksia esittäneet videopelien tuottajien järjestöt, TIGA ja EGDF, ovat päinvastoin korostaneet toimenpiteen vähäistä vaikutusta kansalliseen videopeliteollisuuteen ja sen kokonaisvaikutusta lähinnä Pohjois-Amerikasta ja Kaukoidästä tulevassa kilpailussa. Jäsenvaltioiden välillä esiintyy siksi tuskin tukikilpailua.
(53)
On joka tapauksessa hyödyllistä, että Yhdistynyt kuningaskunta rajoittaa ohjelman keston neljään vuoteen, jotta sen hakemus voidaan arvioida ja jotta arviointiperusteita voidaan arvioida uudelleen markkinoiden kehityksen perusteella.
(54)
Komissio katsoo näin ollen, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilyt ovat poistuneet. Kilpailun vääristymistä ja toimenpiteen vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan on nyt rajoitettu siten, etteivät ne ole ristiriidassa yhteisen edun kanssa.
VI PÄÄTELMÄT
(55)
Näistä syistä komissio katsoo, että tuki ei vahvista perusteettomasti tuensaajayritysten markkinavoimaa eikä heikennä markkinatoimijoiden dynaamisia kannustimia vaan päinvastoin monipuolistaa markkinoilla saatavilla olevaa tarjontaa. Onkin pääteltävä, että toimenpiteestä aiheutuvat kilpailun vääristymät ja kauppaan kohdistuvat vaikutukset ovat niin vähäisiä, että tuen kokonaisvaikutus on myönteinen. Videopelien kehittämiseen myönnettävä verohuojennus soveltuu tämän vuoksi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan nojalla,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Videopelien valtiontukitoimenpide, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo toteuttaa muuttamalla vuoden 2009 yhtiöverolakia, soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan nojalla.
Sen vuoksi tukitoimenpiteen toteuttaminen hyväksytään.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä 27 päivänä maaliskuuta 2014.