EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 512/2014
af 16. april 2014
om ændring af forordning (EU) nr. 912/2010 om oprettelse af Det Europæiske GNSS-agentur
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 172,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter høring af Regionsudvalget,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Det følger af artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1285/2013 (3) sammenholdt med artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 912/2010 (4), at Det Europæiske GNSS-agentur (»agenturet«) skal varetage sikkerhedsgodkendelsen af de europæiske satellitnavigationssystemer (i det følgende benævnt »systemerne«) og med henblik herpå indlede og føre tilsyn med implementeringen af sikkerhedsprocedurer og foretage sikkerhedskontrol.
(2)
Systemerne er defineret i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1285/2013. De er komplekse, og mange interessenter med forskellige funktioner er involveret i etableringen og driften heraf. I denne forbindelse er det altafgørende, at EU's klassificerede informationer behandles og beskyttes af alle de interessenter, der er involveret i gennemførelsen af Galileo- og Egnosprogrammerne (»programmerne«), i overensstemmelse med de grundlæggende principper og minimumsstandarder, der er fastsat i Kommissionens og Rådets sikkerhedsregler til beskyttelse af EU's klassificerede informationer, og at artikel 17 i forordning (EU) nr. 1285/2013, som garanterer et tilsvarende beskyttelsesniveau for EU's klassificerede informationer, i givet fald gælder for alle interessenter, der er involveret i gennemførelsen af programmerne.
(3)
De interessenter, der deltager i og er berørt af sikkerhedsgodkendelsesprocessen, er medlemsstater, Kommissionen, de relevante EU-agenturer og Den Europæiske Rumorganisation (ESA) og de parter, der er involveret i Rådets fælles aktion 2004/552/FUSP (5).
(4)
I betragtning af at systemerne er specifikke og komplekse, at der er forskellige organer involveret i gennemførelsen heraf, og at der er forskellige potentielle brugere, bør sikkerhedsgodkendelsen lettes ved, at der foretages en passende høring af alle relevante parter, såsom de medlemsstaters og tredjelandes nationale myndigheder, der driver netværk forbundet med systemet etableret under Galileoprogrammet med henblik på levering af den statsregulerede tjeneste (PRS), andre relevante myndigheder i medlemsstaterne, ESA eller, hvis det er fastsat i en international aftale, de tredjelande, hvor jordstationer til systemerne er beliggende.
(5)
For at muliggøre en hensigtsmæssig udførelse af opgaverne vedrørende sikkerhedsgodkendelse er det yderst vigtigt, at Kommissionen tilvejebringer alle de oplysninger, der er nødvendige for udførelsen af disse opgaver. Det er også vigtigt, at aktiviteterne i forbindelse med sikkerhedsgodkendelse koordineres med det arbejde, der udføres af de organer, som er ansvarlige for forvaltningen af programmerne i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1285/2013, og af andre enheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af sikkerhedsbestemmelserne.
(6)
Den risikovurderings- og risikoforvaltningstilgang, der skal anvendes, bør følge bedste praksis. Den bør omfatte anvendelse af sikkerhedsforanstaltninger i overensstemmelse med begrebet forsvar i dybden. Den bør tage hensyn til sandsynligheden for, at en risiko eller en frygtet hændelse indtræder. Den bør også være forholdsmæssig, passende og omkostningseffektiv under hensyntagen til omkostningerne ved gennemførelse af foranstaltninger til at mindske risici i forhold til den efterfølgende sikkerhedsfordel. Forsvar i dybden har til formål at øge systemernes sikkerhed ved at gennemføre tekniske og ikketekniske sikkerhedsforanstaltninger, der er organiseret som en kæde af forsvarsmekanismer.
(7)
Udviklingen, herunder de relevante tilknyttede forskningsaktiviteter, og fremstillingen af PRS-modtagere og PRS-sikkerhedsmoduler udgør særlig følsomme aktiviteter. Det er derfor yderst vigtigt, at der fastlægges procedurer for godkendelse af producenterne af PRS-modtagere og PRS-sikkerhedsmoduler.
(8)
I betragtning af den potentielt store mængde netværk og udstyr, der er forbundet med det system, som etableres i henhold til Galileoprogrammet, navnlig til brugen af PRS, bør der desuden i sikkerhedsgodkendelsesstrategien fastlægges principper for sikkerhedsgodkendelse af disse netværk og dette udstyr for at sikre, at denne godkendelse udføres på ensartet vis, uden at dette griber ind i kompetencen hos medlemsstaternes nationale enheder, der har kompetence på sikkerhedsområdet. Anvendelsen af disse principper vil muliggøre en konsekvent risikostyring og mindske behovet for at optrappe alle risikobegrænsende tiltag på systemniveau, hvilket ville have negative konsekvenser for omkostninger, tidsplan, resultater og levering af tjenester.
(9)
Produkter og foranstaltninger, som beskytter mod elektromagnetiske emissioner (dvs. mod elektronisk aflytning), og kryptografiske produkter, der anvendes til sikring af systemerne, bør evalueres og godkendes af de nationale enheder med kompetence på sikkerhedsområdet i det land, hvor den virksomhed, der fremstiller sådanne produkter, er etableret. I forbindelse med kryptografiske produkter bør denne evaluering og godkendelse suppleres i overensstemmelse med principperne i punkt 26-30 i bilag IV til Rådets afgørelse 2013/488/EU (6). Den myndighed, der er ansvarlig for sikkerhedsgodkendelsen af systemerne, bør godkende udvalget af disse godkendte produkter og foranstaltninger, idet der tages hensyn til de samlede krav til systemerne.
(10)
Forordning (EU) nr. 912/2010, særlig kapitel III, fastsætter udtrykkeligt betingelser for agenturets udførelse af sine opgaver vedrørende sikkerhedsgodkendelse af systemerne. Især fastsætter den i princippet, at beslutninger vedrørende sikkerhedsgodkendelse skal træffes uafhængigt af Kommissionen og de organer, der er ansvarlige for gennemførelsen af programmerne, og at myndigheden for sikkerhedsgodkendelse af systemer bør være et uafhængigt organ inden for agenturets rammer, der uafhængigt træffer beslutninger.
(11)
I overensstemmelse med dette princip nedsættes ved forordning (EU) nr. 912/2010 Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse af Europæiske GNSS-systemer (»Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse«), som sammen med bestyrelsen og den administrerende direktør udgør agenturets tre organer. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse udfører de opgaver, som agenturet er tildelt med hensyn til sikkerhedsgodkendelse, og er bemyndiget til på agenturets vegne at træffe afgørelser om sikkerhedsgodkendelse. Komitéen bør vedtage sin forretningsorden og udnævne sin formand.
(12)
Eftersom Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1285/2013 skal garantere sikkerheden af programmerne, herunder sikkerheden af systemerne og driften heraf, bør Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses aktiviteter begrænses til aktiviteterne vedrørende sikkerhedsgodkendelse af systemerne og bør ikke berøre Kommissionens opgaver og ansvarsområder. Dette bør navnlig gælde i forbindelse med Kommissionens opgaver og ansvarsområder i henhold til artikel 13 i forordning (EU) nr. 1285/2013 og artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1104/2011/EU (7), herunder vedtagelse af ethvert dokument vedrørende sikkerhed ved en delegeret retsakt, en gennemførelsesretsakt eller lignende i overensstemmelse med disse artikler. Med forbehold af Kommissionens opgaver og ansvarsområder bør Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse dog i lyset af sin særlige ekspertise inden for sit kompetenceområde have ret til at rådgive Kommissionen om udarbejdelsen af udkast til de retsakter, der er omhandlet i disse artikler.
(13)
Det bør også sikres, at aktiviteter vedrørende sikkerhedsgodkendelse udføres med forbehold af medlemsstaternes nationale kompetencer og prærogativer for så vidt angår sikkerhedsgodkendelse.
(14)
I forbindelse med sikkerhed kan begreberne »kontroller« og »test« omfatte sikkerhedsvurderinger, -inspektioner, -kontroller og -test.
(15)
Med henblik på at udøve sine aktiviteter effektivt bør Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse kunne oprette relevante underorganer, der udfører dens instrukser. Den bør navnlig nedsætte et panel, som bistår den med forberedelse af dens beslutninger.
(16)
Der bør under tilsyn af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse nedsættes en gruppe af eksperter fra medlemsstaterne til at udføre de af kryptodistributionsmyndighedens (CDA) opgaver, der er forbundet med forvaltning af EU's kryptografiske materiale. Denne gruppe bør nedsættes midlertidigt for at sikre kontinuiteten i forvaltningen af kommunikationssikkerhedsprodukter i Galileoprogrammets etablerings- og ibrugtagningsfase. Der bør anvendes en holdbar løsning til udførelse af sådanne operationelle opgaver på længere sigt, når det system, der er etableret i henhold til Galileoprogrammet, er fuldt operationelt.
(17)
Forordning (EU) nr. 1285/2013 fastlægger den offentlige styringsordning for programmerne for årene 2014-2020. Den giver Kommissionen det overordnede ansvar for programmerne. Den udvider endvidere agenturets opgaver og fastsætter især, at agenturet skal spille en vigtig rolle i driften af systemerne og med hensyn til at maksimere de samfundsøkonomiske fordele ved systemerne.
(18)
I denne nye sammenhæng er det yderst vigtigt at sikre, at Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse kan udføre det hverv, som den er tildelt, fuldt uafhængigt, især i forhold til agenturets øvrige organer og aktiviteter og for at undgå enhver interessekonflikt. Det er derfor vigtigt inden for agenturets rammer yderligere at adskille de aktiviteter, der er knyttet til sikkerhedsgodkendelse, fra agenturets andre aktiviteter, såsom forvaltning af Galileos sikkerhedsovervågningscenter, bidrag til kommercialiseringen af systemerne og alle de aktiviteter, som Kommissionen måtte delegere til agenturet, især med hensyn til systemernes drift. Med dette formål for øje bør Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse og de af agenturets medarbejdere, der er under dennes kontrol, udføre deres arbejde på en måde, der sikrer deres selvstændighed og uafhængighed i forhold til agenturets andre aktiviteter. Der bør senest den 1. januar 2014 foretages en konkret og effektiv strukturel opdeling af agenturets forskellige aktiviteter. Agenturets interne personalevedtægt bør også sikre selvstændighed og uafhængighed for det personale, der er beskæftiget med sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter, i forhold til det personale, der er beskæftiget med agenturets øvrige aktiviteter.
(19)
Forordning (EU) nr. 912/2010 bør derfor ændres for at øge Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses og dens formands uafhængighed og beføjelser, og i vidt omfang tilpasse denne uafhængighed og de beføjelser til den uafhængighed og de beføjelser, som agenturets bestyrelse og administrerende direktør har, samtidig med at der fastsættes bestemmelser om en forpligtelse til samarbejde mellem agenturets forskellige organer.
(20)
Ved udpegelsen af medlemmerne af bestyrelserne og ved valget af deres formænd og næstformænd bør der i givet fald tages hensyn til betydningen af en afbalanceret repræsentation af kønnene. Endvidere bør relevante ledelsesmæssige, administrative og budgetmæssige kompetencer også tages i betragtning.
(21)
Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i modsætning til bestyrelsen bør forberede og godkende den del af agenturets arbejdsprogrammer, der beskriver de operationelle aktiviteter, der er knyttet til sikkerhedsgodkendelse af systemerne, og den del af årsrapporten om agenturets aktiviteter og fremtidsudsigter, der vedrører sikkerhedsgodkendelse af systemerne. Den bør videregive dem i god tid til bestyrelsen, således at de kan blive indarbejdet i agenturets arbejdsprogram og årsrapport. Den bør desuden udøve disciplinærmyndighed over for sin formand.
(22)
Det er ønskeligt, at formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse tildeles en rolle i forbindelse med sikkerhedsgodkendelsesaktiviteterne, der er sammenlignelig med den administrerende direktørs i forbindelse med agenturets andre aktiviteter. Foruden sin funktion at repræsentere agenturet som allerede fastsat i forordning (EU) nr. 912/2010 bør formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse derfor forvalte sikkerhedsgodkendelsesaktiviteterne under ledelse af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse og sikre gennemførelsen af den del af agenturets arbejdsprogrammer, der vedrører godkendelse. På anmodning af Europa-Parlamentet eller Rådet bør formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse også aflægge rapport om udførelsen af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses opgaver og afgive en erklæring over for dem.
(23)
Der bør indføres passende procedurer for det tilfælde, at bestyrelsen ikke godkender agenturets arbejdsprogrammer, for at sikre, at sikkerhedsgodkendelsesprocessen ikke berøres og kan gennemføres uden afbrydelse.
(24)
I betragtning af at en række tredjelande er involveret, og at internationale organisationer kan blive involveret i programmerne, herunder vedrørende sikkerhed, bør der fastsættes udtrykkelige bestemmelser om, at repræsentanter for internationale organisationer og tredjelande, navnlig Schweiz, som der bør indgås en samarbejdsaftale med (8), undtagelsesvis og på visse betingelser kan deltage i arbejdet i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse. I overensstemmelse med artikel 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) bør sådanne betingelser fastsættes i en international aftale, der skal indgås med Unionen under hensyntagen til sikkerhedsanliggender og navnlig beskyttelse af EU's klassificerede informationer. Samarbejdsaftalen om satellitnavigation mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater og Kongeriget Norge (9) og protokol 31 og 37 til EØS-aftalen danner allerede rammer for Norges deltagelse. I betragtning af dens særlige ekspertise bør det være muligt at høre Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse inden for sit kompetenceområde før eller under forhandlingerne om sådanne internationale aftaler.
(25)
Forordning (EU) nr. 912/2010 bør tilpasses principperne i den fælles tilgang til de decentrale agenturer vedtaget af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen henholdsvis den 5. juli, den 26. juni og den 12. juni 2012, især vedrørende reglerne om bestyrelsens vedtagelse af afgørelser, varigheden af mandatperioden for medlemmerne af bestyrelsen og Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse og for deres formænd, eksistensen af et flerårigt arbejdsprogram, bestyrelsens beføjelser i personalespørgsmål, evaluering og revision af forordningen, forebyggelse og håndtering af interessekonflikter og behandling af følsomme, men ikke-klassificerede informationer. Processen for vedtagelse af det flerårige arbejdsprogram bør gennemføres under fuld overholdelse af principperne om loyalt samarbejde og under hensyntagen til de tidsmæssige begrænsninger, der er forbundet med et sådant arbejdsprogram.
(26)
Med hensyn til forebyggelse og håndtering af interessekonflikter er det vigtigt, at agenturet får og bevarer et ry for upartiskhed, integritet og en høj faglig standard. Der bør aldrig være legitim grund til at mistænke, at beslutninger kan påvirkes af interesser, der er i konflikt med agenturets rolle som et organ, der tjener Unionen som helhed, eller af private interesser eller tilknytninger hos et medlem af agenturets personale, en udstationeret national ekspert eller observatør eller et medlem af bestyrelsen eller Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, som ville skabes eller potentielt skabe en konflikt med den pågældende persons korrekte udøvelse af sine officielle pligter. Bestyrelsen og Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse bør derfor vedtage omfattende regler om interessekonflikter, som dækker hele agenturet. I disse regler bør der tages hensyn til Revisionsrettens henstillinger i særberetning nr. 15/2012, som blev udarbejdet på anmodning af Europa-Parlamentet, og til nødvendigheden af at undgå interessekonflikter mellem medlemmerne af bestyrelsen og af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse.
(27)
For at sikre åbenhed omkring agenturets virksomhed bør dets forretningsorden offentliggøres. Visse offentlige og private interesser bør dog beskyttes gennem undtagelser. For at sikre, at programmerne fungerer tilfredsstillende, bør de flerårige og årlige arbejdsprogrammer og årsrapporten være så detaljerede som muligt. Som følge heraf kan de indeholde materiale, der er følsomt set ud fra et sikkerheds- eller kontraktmæssigt synspunkt. Det vil derfor være hensigtsmæssigt, at der kun offentliggøres en sammenfatning af disse dokumenter. Af hensyn til gennemsigtigheden bør disse sammenfatninger ikke desto mindre være så fuldstændige som muligt.
(28)
Det bør også understreges, at agenturets arbejdsprogrammer bør fastlægges på grundlag af en resultatforvaltningsproces, herunder resultatindikatorer, med henblik på en effektiv vurdering af de opnåede resultater.
(29)
Agenturets arbejdsprogrammer bør også indeholde programmering af ressourcer, herunder de menneskelige og finansielle ressourcer, der afsættes til hver aktivitet, og samtidig tage hensyn til den omstændighed, at udgifterne til agenturets nye personalebehov delvis bør opvejes af en passende reduktion i Kommissionens stillingsfortegnelse i samme periode, det vil sige fra 2014 til 2020.
(30)
Med forbehold af den politiske beslutning om EU-agenturers hjemsteder, af det ønskelige i geografisk spredning og af de mål, som medlemsstaterne har fastsat vedrørende nye agenturers hjemsteder, jf. konklusionerne vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaterne forsamlet på stats- og regeringschefniveau den 13. december 2003 i Bruxelles og fremhævet i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i juni 2008, bør der tages hensyn til objektive kriterier i beslutningsprocessen, når placeringen af et agenturs lokale kontorer skal fastlægges. Disse kriterier omfatter lokalernes tilgængelighed, relevant uddannelsesinfrastruktur for børn af medarbejdere og udsendte nationale eksperter, adgang til arbejdsmarkedet, socialsikringssystemet og behandling i sundhedsvæsenet for familierne til medarbejdere og udsendte nationale eksperter samt gennemførelses- og driftsomkostninger.
(31)
Værtslandene bør gennem særlige ordninger sikre de nødvendige vilkår for et velfungerende agentur, så som passende uddannelses- og transportfaciliteter.
(32)
Repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer har ved afgørelse 2010/803/EU (10) vedtaget, at agenturet skal have sit hjemsted i Prag. Værtsaftalen mellem Den Tjekkiske Republik og agenturet blev indgået den 16. december 2011 og trådte i kraft den 9. august 2012. Denne værtsaftale og andre særlige ordninger anses for at opfylde kravene i forordning (EU) nr. 912/2010.
(33)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger under hele udgiftscyklussen, navnlig gennem forebyggelse og påvisning af uregelmæssigheder, udførelse af undersøgelser, tilbagesøgning af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller forvaltet ukorrekt, og hvis nødvendigt anvendelse af sanktioner.
(34)
Eftersom artikel 8 i forordning (EU) nr. 1285/2013 giver medlemsstaterne mulighed for at bidrage med supplerende midler til finansieringen af visse programelementer, bør agenturet have tilladelse til at tildele kontrakter i fællesskab med medlemsstaterne, når dette er hensigtsmæssigt for udførelsen af dets opgaver.
(35)
Agenturet bør følge Kommissionens regler for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer. Det bør også være i stand til at fastlægge regler for håndtering af ikke-klassificerede, men følsomme informationer. Disse regler bør kun gælde for agenturets håndtering af sådanne informationer. Ikke-klassificerede, men følsomme informationer er informationer eller materiale, som agenturet bør beskytte som følge af retlige forpligtelser i traktaterne og/eller på grund af følsomheden heraf. De omfatter, men er ikke begrænset til, informationer eller materiale, der er tjenestehemmeligheder, jf. artikel 339 i TEUF, informationer vedrørende de spørgsmål, der er omhandlet i artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (11), eller informationer inden for anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (12).
(36)
Forordning (EU) nr. 912/2010 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EU) nr. 912/2010 foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 2-8 affattes således:
»Artikel 2
Opgaver
Agenturet varetager de opgaver, der er fastsat i artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1285/2013 (13).
Artikel 3
Organer
1. Agenturets organer er:
a)
bestyrelsen
b)
den administrerende direktør
c)
Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse af Europæiske GNSS-systemer (»Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse«).
2. Agenturets organer udfører deres opgaver som anført i henholdsvis artikel 6, 8 og 11.
3. Bestyrelsen og den administrerende direktør, Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse og dennes formand samarbejder for at sørge for agenturets drift og koordination af dets organer i henhold til procedurerne fastsat i agenturets interne regler, såsom bestyrelsens forretningsorden, Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses forretningsorden, de finansielle bestemmelser for agenturet, gennemførelsesbestemmelserne til personalevedtægten og reglerne om aktindsigt.
Artikel 4
Retlig status, lokale kontorer
1. Agenturet er et EU-organ. Det har status som juridisk person.
2. Agenturet har i hver medlemsstat den mest vidtgående rets- og handleevne, som den pågældende stats lovgivning tillægger juridiske personer. Agenturet kan i særdeleshed erhverve og afhænde løsøre og fast ejendom og optræde som part i retssager.
3. Agenturet kan beslutte at oprette lokale kontorer i medlemsstaterne med disses samtykke eller i tredjelande, som deltager i agenturets arbejde i henhold til artikel 23.
4. Valget af disse kontorers placering foretages på grundlag af objektive kriterier, der fastsættes med henblik på at sikre et velfungerende agentur.
Bestemmelserne vedrørende agenturets oprettelse og funktion i værtsmedlemsstaterne og værtstredjelandene og vedrørende de fordele, som de indrømmer den administrerende direktør, medlemmer af bestyrelsen og Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse og agenturets personale og medlemmer af deres familier, er omfattet af særlige ordninger, som agenturet har truffet aftale om med disse medlemsstater og lande. De særlige ordninger godkendes af bestyrelsen.
5. Værtsmedlemsstater og værtstredjelande sikrer gennem de i stykke 4 omhandlede særlige ordninger de nødvendige vilkår for et velfungerende agentur.
6. Agenturet repræsenteres af sin administrerende direktør, jf. dog artikel 11a, stk. 1, litra f).
Artikel 5
Bestyrelsen
1. Der nedsættes hermed en bestyrelse, som skal udføre de i artikel 6 angivne opgaver.
2. Bestyrelsen sammensættes af:
a)
en repræsentant for hver medlemsstat, der udpeges af denne
b)
fire repræsentanter udpeget af Kommissionen
c)
en repræsentant uden stemmeret udpeget af Europa-Parlamentet.
Medlemmerne af bestyrelsen og Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse udpeges på baggrund af deres relevante erfaring og ekspertise.
Bestyrelsesmedlemmernes mandatperiode er fire år og kan fornys én gang. Europa-Parlamentet, Kommissionen og medlemsstaterne tilstræber at begrænse udskiftningen af deres repræsentanter i bestyrelsen.
Formanden eller næstformanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, en repræsentant for Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»den højtstående repræsentant«) og en repræsentant for Den Europæiske Rumorganisation (»ESA«) indbydes til at deltage i bestyrelsesmøderne som observatører på de betingelser, der er fastsat i bestyrelsens forretningsorden.
3. Deltagelse af repræsentanter for tredjelande eller internationale organisationer og betingelserne herfor fastsættes, hvor det er relevant, i forbindelse med de i artikel 23, stk. 1, omhandlede aftaler, og skal være i overensstemmelse med bestyrelsens forretningsorden.
4. Bestyrelsen vælger en formand og en næstformand blandt sine medlemmer. Næstformanden afløser automatisk formanden, når denne er forhindret i at udføre sit hverv. Formandens og næstformandens mandatperiode er to år, den kan fornys én gang og hver mandatperiode udløber, når nævnte person ophører med at være medlem af bestyrelsen.
Bestyrelsen har beføjelse til at afskedige formanden, næstformanden eller dem begge.
5. Bestyrelsen træder sammen efter indkaldelse fra formanden.
Den administrerende direktør deltager normalt i drøftelserne, medmindre formanden bestemmer andet.
Bestyrelsen afholder ordinært bestyrelsesmøde to gange om året. Den træder desuden sammen på formandens initiativ eller på anmodning af mindst en tredjedel af medlemmerne.
Bestyrelsen kan indbyde enhver, hvis synspunkt kan være af interesse, til at deltage i sine møder som observatør. Bestyrelsens medlemmer kan, medmindre andet er fastsat i dens forretningsorden, bistås af rådgivere eller eksperter.
Bestyrelsens sekretariatsforretninger varetages af agenturet.
6. Medmindre andet følger af denne forordning, træffer bestyrelsen sine beslutninger med et absolut flertal blandt sine stemmeberettigede medlemmer.
Der kræves et flertal på to tredjedele af alle stemmeberettigede medlemmer til valg og afskedigelse af formanden og næstformanden for bestyrelsen, jf. stk. 4, og til vedtagelse af budgettet og arbejdsprogrammer.
7. Medlemmer, der repræsenterer medlemsstaterne og Kommissionen, har hver én stemme. Den administrerende direktør deltager ikke i afstemninger. Beslutninger på grundlag af artikel 6, stk. 2, litra a) og b), og artikel 6, stk. 5, kan ikke vedtages uden tilslutning fra Kommissionens repræsentanter, bortset fra spørgsmål, der er omfattet af kapitel III.
De nærmere afstemningsregler, herunder betingelserne for, at et medlem kan handle ved fuldmagt fra et andet medlem, fastlægges i bestyrelsens forretningsorden.
Artikel 6
Bestyrelsens opgaver
1. Bestyrelsen sørger for, at agenturet udfører de opgaver, det er blevet pålagt, på de i denne forordning fastsatte betingelser og træffer de nødvendige beslutninger med henblik herpå, uden at dette griber ind i de kompetencer, der er tildelt Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse for så vidt angår de aktiviteter, der henhører under kapitel III.
2. Endvidere skal bestyrelsen:
a)
senest den 30. juni i det første år i den flerårige finansielle ramme i henhold til artikel 312 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, vedtage agenturets flerårige arbejdsprogram for den periode, der er omfattet af denne flerårige finansielle ramme, efter uden ændringer at have integreret den del, der er udarbejdet af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i henhold til artikel 11, stk. 4, litra a), og efter at have indhentet udtalelse fra Kommissionen. Europa-Parlamentet høres om dette flerårige arbejdsprogram, forudsat at formålet med høringen er at udveksle synspunkter, og at resultatet er ikke bindende for agenturet
b)
senest den 15. november hvert år, vedtage agenturets arbejdsprogram for det følgende år efter uden ændringer at have integreret den del, der er udarbejdet af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i overensstemmelse med artikel 11, stk. 4, litra b), og efter at have indhentet udtalelse fra Kommissionen
c)
varetage sine budgetmæssige opgaver i henhold til artikel 13, stk. 5, 6, 10 og 11, samt artikel 14, stk. 5
d)
sikre driften af Galileos sikkerhedsovervågningscenter, jf. artikel 15, stk. 1, litra a), nr. ii), i forordning (EU) nr. 1285/2013
e)
vedtage gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (14) i overensstemmelse med artikel 21 i denne forordning
f)
godkende de ordninger, der er omhandlet i artikel 23, stk. 2, efter høring af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse om de bestemmelser i disse ordninger, der vedrører sikkerhedsgodkendelse
g)
vedtage de nødvendige tekniske procedurer for udførelsen af sine opgaver
h)
vedtage årsrapporten om agenturets aktiviteter og fremtidsplaner og senest den 1. juli videresende den til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten efter uden ændringer at have integreret den del, der er udarbejdet af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i overensstemmelse med artikel 11, stk. 4, litra c)
i)
sikre en fyldestgørende opfølgning af resultaterne og anbefalingerne af de i artikel 26 omhandlede evalueringer og audits såvel som de, der følger af undersøgelser foretaget af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), og alle interne eller eksterne revisionsberetninger, og videregive alle relevante oplysninger om evalueringsprocedurerne til budgetmyndigheden
j)
høres af den administrerende direktør om de uddelegeringsaftaler, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1285/2013, inden disse undertegnes
k)
på grundlag af et forslag fra den administrerende direktør, godkende samarbejdsordningerne mellem agenturet og ESA som omhandlet i artikel 14, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1285/2013
l)
på baggrund af et forslag fra den administrerende direktør, godkende en strategi til bekæmpelse af svig
m)
om nødvendigt og på grundlag af forslag fra den administrerende direktør, godkende agenturets organisationsstrukturer
n)
vedtage og offentliggøre sin forretningsorden.
3. Med hensyn til agenturets personale udøver bestyrelsen de beføjelser, der i henhold til vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union (15) (»tjenestemandsvedtægten«) gælder for ansættelsesmyndigheden og i henhold til ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte gælder for den myndighed, der har kompetence til at indgå ansættelseskontrakter (»ansættelsesmyndighedens beføjelser«).
Efter proceduren i tjenestemandsvedtægtens artikel 110 træffer bestyrelsen en beslutning i henhold til artikel 2, stk. 1, i tjenestemandsvedtægten og artikel 6 i ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte, hvorved ansættelsesmyndighedens beføjelser, uddelegeres til den administrerende direktør, og fastsætter de betingelser, hvorved denne uddelegering kan ophæves. Den administrerende direktør aflægger rapport til bestyrelsen om udøvelsen af disse delegerede beføjelser. Den administrerende direktør bemyndiges til at subdelegere disse beføjelser.
I medfør af andet afsnit i dette stykke, og når ekstraordinære hensyn kræver dette, kan bestyrelsen beslutte midlertidigt at ophæve delegeringen af ansættelsesmyndighedens beføjelser til den administrerende direktør og de af denne subdelegerede beføjelser og selv udøve disse eller uddelegere dem til sine medlemmer eller til en anden medarbejder end den administrerende direktør.
Uanset andet afsnit uddelegerer bestyrelsen til formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse de i første afsnit nævnte beføjelser vedrørende rekrutteringen, evalueringen og omklassificeringen af det personale, der er beskæftiget med de aktiviteter, der er omfattet af kapitel III, samt de disciplinære foranstaltninger, der træffes over for sådant personale.
Bestyrelsen vedtager gennemførelsesbestemmelserne til tjenestemandsvedtægten og ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte i overensstemmelse med artikel 110 i tjenestemandsvedtægten. I forbindelse med rekruttering, evaluering og omklassificering af det personale, der er beskæftiget med aktiviteterne i kapitel III, og disciplinære foranstaltninger, der skal træffes over for dette, hører bestyrelsen forinden Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse og tager behørigt hensyn til dennes bemærkninger.
Bestyrelsen vedtager også en afgørelse om fastsættelse af bestemmelser for udstationering af nationale eksperter til agenturet. Inden afgørelsen vedtages, hører bestyrelsen Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse med hensyn til udstationeringen af nationale eksperter i forbindelse med de sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter, der er omhandlet i kapitel III og tager behørigt hensyn til dennes bemærkninger.
4. Bestyrelsen udnævner den administrerende direktør og kan forlænge eller afslutte dennes mandat i henhold til artikel 15b, stk. 3 og 4.
5. Bestyrelsen udøver disciplinærmyndighed over for den administrerende direktør for så vidt angår dennes embedsførelse, navnlig vedrørende sikkerhedsanliggender, der henhører under agenturets kompetence, undtagen i forbindelse med aktiviteter, der iværksættes i overensstemmelse med kapitel III.
Artikel 7
Administrerende direktør
Agenturet ledes af dets administrerende direktør, der udfører sit hverv under tilsyn af bestyrelsen, uden at dette griber ind i de beføjelser, der i overensstemmelse med henholdsvis artikel 11 og 11a er tillagt Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse og formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse.
Med forbehold af Kommissionens og bestyrelsens beføjelser skal den administrerende direktør være uafhængig i udførelsen af sit hverv og må hverken søge eller modtage instruktioner fra nogen regering eller noget andet organ.
Artikel 8
Den administrerende direktørs opgaver
Den administrerende direktør udfører følgende opgaver:
a)
repræsentere agenturet, undtagen i forbindelse med aktiviteter og beslutninger truffet i overensstemmelse med kapitel II og III, og undertegne de uddelegeringsaftaler, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1285/2013 i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, litra j), i nærværende forordning
b)
forberede samarbejdsordningerne mellem agenturet og ESA, som omhandlet i artikel 14, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1285/2013, og forelægge dem for bestyrelsen i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, litra k), i denne forordning og undertegne dem efter at have fået bestyrelsens godkendelse
c)
forberede bestyrelsens arbejde og deltage uden stemmeret i bestyrelsens arbejde med forbehold af artikel 5, stk. 5, andet afsnit
d)
gennemføre de afgørelser, der træffes af bestyrelsen
e)
udarbejde agenturets flerårige og årlige arbejdsprogrammer og forelægge dem for bestyrelsen til godkendelse med undtagelse af de dele, der udarbejdes og vedtages af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i overensstemmelse med artikel 11, stk. 4, litra a) og b)
f)
gennemføre de flerårige og årlige arbejdsprogrammer med undtagelse af de dele, der gennemføres af formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i overensstemmelse med artikel 11a, stk. 1, litra b)
g)
udarbejde en statusrapport om gennemførelsen af det årlige arbejdsprogram og eventuelt det flerårige arbejdsprogram til hvert bestyrelsesmøde og medtage uden ændringer den del, som formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse har udarbejdet, i overensstemmelse med artikel 11a, stk. 1, litra d)
h)
udarbejde årsrapport om agenturets aktiviteter og fremtidsplaner med undtagelse af den del, der udarbejdes og godkendes af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i overensstemmelse med artikel 11, stk. 4, litra c), vedrørende aktiviteter, der er omfattet af kapitel III, og forelægge denne for bestyrelsen til godkendelse
i)
træffe alle nødvendige foranstaltninger, herunder vedtagelse af interne administrative instrukser og offentliggørelse af meddelelser, for at sikre, at agenturet fungerer i overensstemmelse med denne forordning
j)
udarbejde overslag over agenturets indtægter og udgifter i henhold til artikel 13 og gennemføre budgettet i henhold til artikel 14
k)
sikre, at agenturet som ansvarlig for driften af Galileos sikkerhedsovervågningscenter er i stand til at efterkomme instrukser i henhold til Rådets fælles aktion 2004/552/FUSP (16), og udfylde sin rolle som omhandlet i artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1104/2011/EU (17)
l)
sikre videregivelsen af alle relevante oplysninger mellem agenturets organer, navnlig hvad angår sikkerhedsanliggender som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i denne forordning
m)
meddele Kommissionen agenturets synspunkter vedrørende tekniske og operationelle specifikationer, der er nødvendige for at kunne gennemføre udviklingen af systemer, jf. artikel 12, stk. 3, litra d), i forordning (EU) nr. 1285/2013, herunder for definitionen af procedurerne for accept og revision, og forskningsaktiviteterne til støtte for denne udvikling
n)
udarbejde i tæt samarbejde med formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse med hensyn til spørgsmål vedrørende sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter, der er omfattet af kapitel III i denne forordning, agenturets organisationsstrukturer og forelægge dem for bestyrelsen til godkendelse
o)
udøve de i artikel 6, stk. 3, første afsnit, nævnte beføjelser over for agenturets personale, i det omfang disse beføjelser tillægges den administrerende direktør i henhold til artikel 6, stk. 3, andet afsnit
p)
vedtage med bestyrelsens samtykke de foranstaltninger, der er nødvendige for at oprette lokale kontorer i medlemsstater eller i tredjelande, jf. artikel 4, stk. 3
q)
sikre, at Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, de organer, som er omhandlet i artikel 11, stk. 11, og formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse råder over et sekretariat og alle nødvendige ressourcer, så dette kan fungere efter hensigten
r)
udarbejde en handlingsplan med henblik på at sikre opfølgningen af resultaterne og anbefalingerne i de evalueringer og audit, der er omhandlet i artikel 26, med undtagelse af den del i handlingsplan, som vedrører de aktiviteter, der er omfattet af kapitel III, og forelægge en halvårlig statusrapport efter uden ændringer at have medtaget den del, som formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse har udarbejdet, for Kommissionen og den forelægges også for bestyrelsen til orientering
s)
træffe de nødvendige foranstaltninger til beskyttelse af Unionens finansielle interesser:
i)
forebyggende foranstaltninger over for svig, bestikkelse og alle andre ulovlige aktiviteter og gør brug af effektive kontrolforanstaltninger
ii)
inddrive uberettiget udbetalte beløb og gennemføre i givet fald effektive, afskrækkende administrative og finansielle sanktioner, der står i rimeligt forhold til overtrædelsen
t)
udarbejde en strategi til bekæmpelse af svig for agenturet, som står i forhold til risikoen for svig, under henvisning til en cost-benefit-analyse af de foranstaltninger, der skal gennemføres, og tage hensyn til resultaterne og anbefalingerne fra undersøgelser, der er foretaget af OLAF, og forelægge denne for bestyrelsen med henblik på godkendelse.
2)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 8a
Arbejdsprogram og årsrapport
1. Agenturets flerårige arbejdsprogram, jf. artikel 6, stk. 2, litra a), omfatter de aktiviteter, som agenturet skal gennemføre i løbet af den periode, der er omfattet af den flerårige finansielle ramme i henhold til artikel 312 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, herunder de aktiviteter i forbindelse med internationale relationer og kommunikation, som agenturet er ansvarligt for. Dette program skal indeholde den overordnede strategiske programmering, herunder mål, etaper, forventede resultater og resultatindikatorer, samt programmeringen af ressourcer, herunder de menneskelige og finansielle ressourcer, der afsættes til hver enkelt aktivitet. Det skal tage hensyn til de evalueringer og audit, der er omhandlet i artikel 26 i denne forordning. Det flerårige arbejdsprogram skal desuden til orientering omfatte en beskrivelse af de opgaver, som Kommissionen har pålagt agenturet, herunder programstyringsopgaverne som omhandlet i artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1285/2013.
2. Det i artikel 6, stk. 2, litra b), i nærværende forordning omhandlede årlige arbejdsprogram baseres på det flerårige arbejdsprogram. Det fastlægger de aktiviteter, som agenturet skal udføre i løbet af det kommende år, herunder de foranstaltninger, der er knyttet til internationale relationer og den kommunikation, som agenturet er ansvarligt for. Det årlige arbejdsprogram skal indeholde detaljerede mål og forventede resultater, herunder resultatindikatorer. Det anføres klart i programmet, hvilke opgaver der er blevet tilføjet, ændret eller slettet i forhold til det foregående regnskabsår, samt ændringer i resultatindikatorerne og deres målværdier. Programmet skal også fastlægge de menneskelige og finansielle ressourcer, der afsættes til hver enkelt aktivitet. Dette omfatter til orientering de opgaver, som Kommissionen har pålagt agenturet ved hjælp af en uddelegeringsaftale i henhold til artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1285/2013.
3. Den administrerende direktør fremsender efter godkendelse i bestyrelsen de flerårige og årlige arbejdsprogrammer til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne og offentliggør en sammenfatning deraf.
4. Den årsrapport, der er omhandlet i artikel 8, litra h), i denne forordning skal indeholde oplysninger om:
a)
gennemførelsen af de flerårige og årlige arbejdsprogrammer, herunder med hensyn til resultatindikatorer
b)
gennemførelsen af budget- og personalepolitikplanen
c)
agenturets forvaltning og interne kontrolsystemer samt om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at gennemføre projektforvaltningssystemerne og -teknikkerne, som omhandlet i artikel 11, litra e, i forordning (EU) nr. 1285/2013
d)
alle foranstaltninger med henblik på at forbedre agenturets miljøvenlighed
e)
resultater af interne og eksterne audit og opfølgning af anbefalingerne i audittene og af henstillingen om decharge
f)
den administrerende direktørs erklæring om årsrapportens rigtighed.
Der offentliggøres en sammenfatning af årsrapporten.«
3)
Artikel 9, stk. 1, affattes således:
»1. I henhold til artikel 16 i forordning (EU) nr. 1285/2013 anvendes de procedurer, der er fastlagt i fælles aktion 2004/552/FUSP, i de tilfælde, hvor systemernes drift vil kunne berøre Unionens eller medlemsstaternes sikkerhed.«
4)
Artikel 10 og 11 affattes således:
»Artikel 10
Almindelige principper
De i dette kapitel omhandlede sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter for europæiske GNSS-systemer foretages i overensstemmelse med følgende principper:
a)
sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter og -beslutninger udføres i en kontekst af kollektivt ansvar for Unionens og medlemsstaternes sikkerhed
b)
det tilstræbes, at beslutninger træffes ved konsensus
c)
sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter udføres ved hjælp af en risikovurderings- og risikoforvaltningstilgang i betragtning af både sikkerhedsrisiciene ved de europæiske GNSS-systemer og konsekvenserne for så vidt angår udgifter og tidsplan i forbindelse med enhver foranstaltning til at mindske risiciene og under hensyntagen til målsætningen om ikke at sænke det generelle sikkerhedsniveau for systemerne
d)
beslutninger om sikkerhedsgodkendelse forberedes og træffes af fagfolk, der er behørigt kvalificerede med hensyn til godkendelse af komplekse systemer, og som er sikkerhedsgodkendt på et passende niveau, og som handler på en objektiv måde
e)
det tilstræbes at høre alle relevante parter, som har interesse i sikkerhedsanliggender
f)
sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter udføres af alle relevante interessenter i overensstemmelse med en sikkerhedsgodkendelsesstrategi, uden at dette berører Europa-Kommissionens rolle som defineret i forordning (EU) nr. 1285/2013
g)
ifølge den proces, der er fastlagt i den relevante sikkerhedsgodkendelsesstrategi, baseres beslutninger om sikkerhedsgodkendelse på lokale beslutninger om sikkerhedsgodkendelse, der er truffet af medlemsstaternes behørige nationale myndigheder for sikkerhedsgodkendelse
h)
en permanent, gennemsigtig og fuldt forståelig overvågningsproces sikrer, at sikkerhedsrisiciene ved europæiske GNSS-systemer er kendte, at sikkerhedsforanstaltningerne fastlægges, således at disse risici begrænses til et acceptabelt niveau, i betragtning af sikkerhedsbehovene i Unionen og dens medlemsstater og med henblik på programmernes smidige gennemførelse, og at disse foranstaltninger anvendes i overensstemmelse med begrebet forsvar i dybden. Sådanne foranstaltningers effektivitet skal løbende evalueres. Processen i forbindelse med vurdering og forvaltning af sikkerhedsrisici foregår som en gentagelsesproces, der gennemføres i fællesskab af programmernes interessenter
i)
beslutninger om sikkerhedsgodkendelse træffes fuldstændig uafhængigt, herunder over for Kommissionen og andre organer, der er ansvarlige for gennemførelsen af programmerne og for levering af tjenester, og over for den administrerende direktør og agenturets bestyrelse
j)
sikkerhedsgodkendelsesaktiviteterne udføres under behørigt hensyntagen til nødvendigheden af en passende koordinering mellem Kommissionen og de myndigheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af sikkerhedsbestemmelserne
k)
EU's klassificerede informationer behandles og beskyttes af alle de interessenter, der er involveret i gennemførelsen af programmerne, i overensstemmelse med de grundlæggende principper og minimumsstandarder, der er fastsat i Rådets og Kommissionens respektive sikkerhedsregler til beskyttelse af EU's klassificerede informationer.
Artikel 11
Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse
1. Der nedsættes hermed en komité for sikkerhedsgodkendelse af europæiske GNSS-systemer (»Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse«) til at udføre opgaverne i denne artikel.
2. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse udfører sine opgaver, uden at dette griber ind i det ansvar, som Kommissionen har fået overdraget i medfør af forordning (EU) nr. 1285/2013, navnlig på sikkerhedsområdet, og uden at dette griber ind i medlemsstaternes kompetencer for så vidt angår sikkerhedsgodkendelse.
3. Som myndighed for sikkerhedsgodkendelse er Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse med hensyn til sikkerhedsgodkendelsen af de europæiske GNSS-systemer ansvarlig for:
a)
at fastlægge og godkende en sikkerhedsgodkendelsesstrategi, der omfatter:
i)
omfanget af de aktiviteter, der er nødvendige for at foretage og opretholde godkendelsen af de europæiske GNSS-systemer og deres potentielle sammenkobling med andre systemer
ii)
en sikkerhedsgodkendelsesproces for de europæiske GNSS-systemer med en detaljeringsgrad, der svarer til det krævede sikringsniveau, og som klart angiver godkendelsesbetingelserne. Denne proces udføres i overensstemmelse med de relevante krav, navnlig dem, der er omhandlet i artikel 13 i forordning (EU) nr. 1285/2013
iii)
den rolle, som de relevante interessenter, der er involveret i godkendelsesprocessen, skal spille
iv)
en tidsplan for godkendelse, der er i overensstemmelse med programfaserne, navnlig med hensyn til etablering og ibrugtagning af infrastruktur, levering af tjenester og udvikling
v)
principperne for den sikkerhedsgodkendelse af net forbundet til systemerne og PRS-udstyr forbundet til systemet etableret under Galileoprogrammet, og som skal foretages af de nationale enheder i medlemsstaterne, der har kompetence på sikkerhedsområdet
b)
at træffe beslutninger om sikkerhedsgodkendelse, navnlig om godkendelse af opsendelse af satellitter, bemyndigelse til at drive systemerne i deres forskellige konfigurationer og for de forskellige tjenester op til og med signaler i rummet og bemyndigelse til at drive de jordbaserede anlæg. Med hensyn til de net og det PRS-udstyr, der er forbundet til systemet etableret under Galileoprogrammet, træffer Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse kun beslutninger om bemyndigelse af organer til at udvikle og fremstille PRS-modtagere eller PRS-sikkerhedsmoduler, idet der tages hensyn til den rådgivning, der ydes af nationale enheder med kompetence på sikkerhedsområdet, og de overordnede sikkerhedsrisici
c)
at undersøge og, med undtagelse af de dokumenter, som Kommissionen skal vedtage i henhold til artikel 13 i forordning (EU) nr. 1285/2013 og artikel 8 i afgørelse nr. 1104/2011/EU, at godkende al dokumentation i forbindelse med sikkerhedsgodkendelse
d)
at rådgive Kommissionen inden for sit kompetenceområde om udarbejdelsen af tekstudkast til de retsakter, der er omhandlet i artikel 13 i forordning (EU) nr. 1285/2013 og artikel 8 i afgørelse nr. 1104/2011/EU, herunder med hensyn til etableringen af sikkerhedsdriftsprocedurer (SecOPs), og afgive en erklæring med sin endelige holdning
e)
at undersøge og godkende den vurdering af sikkerhedsrisici, der er udarbejdet i overensstemmelse med den i artikel 10, litra h), omhandlede overvågningsproces, idet der tages hensyn til, om der er overensstemmelse med de i litra c) i dette stykke omhandlede dokumenter og de dokumenter, der er udarbejdet i overensstemmelse med artikel 13 i forordning (EU) nr. 1285/2013 og artikel 8 i afgørelse nr. 1104/2011/EU; at samarbejde med Kommissionen om at definere risikobegrænsende foranstaltninger
f)
at kontrollere gennemførelsen af sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med sikkerhedsgodkendelsen af de europæiske GNSS-systemer ved at foretage eller få foretaget sikkerhedsvurderinger, -inspektioner eller -revisioner i henhold til artikel 12, litra b), i denne forordning
g)
at godkende udvalget af godkendte produkter og foranstaltninger, som beskytter mod elektronisk aflytning (Tempest), og af godkendte kryptografiske produkter, der anvendes til sikring af de europæiske GNSS-systemer
h)
at godkende eller, hvor det er relevant, at deltage i den fælles godkendelse af, sammen med den relevante enhed med kompetence på sikkerhedsområdet, sammenkoblingen af de europæiske GNSS-systemer med andre systemer
i)
at blive enige med den relevante medlemsstat om modellen for adgangskontrol som omhandlet i artikel 12, litra c)
j)
på grundlag af de i stk. 11 i nærværende artikel omhandlede risikorapporter at orientere Kommissionen om sin risikovurdering og rådgive Kommissionen om mulighederne for håndtering af restrisici ved en given beslutning om sikkerhedsgodkendelse
k)
at bistå Rådet med gennemførelsen af fælles aktion 2004/552/FUSP i tæt kontakt med Kommissionen efter specifik anmodning fra Rådet
l)
at foretage de høringer, der er nødvendige for at udføre dens opgaver.
4. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse skal også:
a)
udarbejde og godkende den del af det flerårige arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8a, stk. 1, om de operationelle aktiviteter, der er omfattet af dette kapitel, og om de finansielle og menneskelige ressourcer, der er nødvendige for disse aktiviteters gennemførelse, og fremsende denne til bestyrelsen i god tid, således at den kan blive integreret i det flerårige arbejdsprogram
b)
udarbejde og godkende den del af det årlige arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 8a, stk. 2, om de operationelle aktiviteter, der er omfattet af dette kapitel, og om de finansielle og menneskelige ressourcer, der er nødvendige for disse aktiviteters gennemførelse, og fremsende denne til bestyrelsen i god tid, således at den kan blive integreret i det årlige arbejdsprogram
c)
udarbejde og godkende den del af årsrapporten, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, litra h), om de af agenturets aktiviteter og fremtidsudsigter, der er omfattet af dette kapitel, og om de finansielle og menneskelige ressourcer, der er nødvendige for disse aktiviteters og fremtidsudsigters gennemførelse, og fremsende denne til bestyrelsen i god tid, således at den kan blive integreret i årsrapporten
d)
vedtage og offentliggøre sin forretningsorden.
5. Kommissionen holder løbende Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse underrettet om konsekvenserne af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses påtænkte beslutninger for den korrekte gennemførelse af programmerne og for gennemførelsen af planerne for håndtering af restrisici. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse tager hensyn til Kommissionens eventuelle bemærkninger.
6. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses beslutninger rettes til Kommissionen.
7. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse sammensættes af én repræsentant fra hver medlemsstat, en repræsentant for Kommissionen og en repræsentant for den højtstående repræsentant. Medlemsstaterne, Kommissionen og den højtstående repræsentant tilstræber at begrænse udskiftningen af deres repræsentanter i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse. Mandatperioden for medlemmerne af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse er fire år og kan fornyes. En repræsentant for ESA skal indbyde til at deltage i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses møder som observatør. Repræsentanter for tredjelande eller internationale organisationer kan undtagelsesvis også indbydes til at deltage i møderne som observatører i spørgsmål, der direkte vedrører disse tredjelande eller internationale organisationer. Ordninger for sådan deltagelse af repræsentanter for tredjelande eller internationale organisationer og betingelserne herfor fastsætte i de i artikel 23, stk. 1, omhandlede aftaler og skal være i overensstemmelse med Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses forretningsorden.
8. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse vælger en formand og en næstformand blandt sine medlemmer med et flertal på to tredjedele af alle stemmeberettigede medlemmer. Næstformanden afløser automatisk formanden, når formanden er forhindret i at udføre sit hverv.
Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse har beføjelse til at afskedige formanden, næstformanden eller dem begge. Den træffer beslutningen om afskedigelse med to tredjedeles flertal.
Mandatperioden for formanden og næstformanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse er to år, og kan fornyes én gang. Formandens og næstformandens mandatperioder udløber, når han eller hun ophører med at være medlem af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse.
9. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse skal have adgang til alle de menneskelige og materielle ressourcer, der er nødvendige for at yde passende administrative støttefunktioner, og for at den sammen med de i medfør af stk. 11 oprettede organer kan udføre sine opgaver uafhængigt, især i forbindelse med sagsbehandling, iværksættelse og overvågning af gennemførelsen af sikkerhedskontroller og udførelse af systemsikkerhedskontroller, forberedelse af beslutninger og tilrettelæggelse af dens møder. Den skal endvidere have adgang til alle oplysninger, der har betydning for gennemførelsen af dens arbejdsopgaver, og som agenturet råder over, idet dette dog ikke berører principperne vedrørende komitéens selvstændighed og uafhængighed, jf. artikel 10, litra i).
10. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse og de af agenturets medarbejdere, der er under dennes kontrol, arbejder på en måde, der sikrer dens selvstændighed og uafhængighed i forhold til agenturets andre aktiviteter, navnlig de operationelle aktiviteter, der er forbundet med driften af systemerne i overensstemmelse med målene for programmet. Der fastlægges med henblik herpå en effektiv organisatorisk opdeling i agenturet af personale involveret i de aktiviteter, der er omfattet af dette kapitel, og andet personale i agenturet. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse underretter omgående den administrerende direktør, bestyrelsen og Kommissionen om eventuelle forhold, der kan hindre dens selvstændighed eller uafhængighed. Findes der i agenturet ikke en måde at afhjælpe situationen på, undersøger Kommissionen situationen i samråd med de relevante parter. På baggrund af resultatet af denne undersøgelse træffer Kommissionen de passende afbødende foranstaltninger, som agenturet skal gennemføre, og underretter Europa-Parlamentet og Rådet herom.
11. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse opretter under sin myndighed særlige underorganer, som handler i overensstemmelse med dens instrukser, til varetagelse af specifikke opgaver. Under hensyntagen til den nødvendige kontinuitet i arbejdet opretter den navnlig et panel til at foretage sikkerhedsanalysevurderinger og -test med henblik på udarbejdelse af de risikorapporter, der er relevante for, at komitéen kan træffe sine beslutninger. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse kan nedsætte og nedlægge ekspertgrupper til at bidrage til arbejdet i panelet.
12. Uden at dette berører medlemsstaternes kompetence og agenturets opgaver, som omhandlet i artikel 14, stk. 1, litra a), nr. i), i forordning (EU) nr. 1285/2013, nedsættes der i Galileoprogrammets etablerings- og ibrugtagningsfase under tilsyn af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse en gruppe af eksperter fra medlemsstaterne til at udføre de af kryptodistributionsmyndighedens (CDA'ens) opgaver, der er forbundet med forvaltningen af EU-kryptomateriale, navnlig med henblik på:
i)
forvaltningen af flynøgler og andre nøgler, der er nødvendige for, at systemet etableret under Galileoprogrammet kan fungere
ii)
kontrollen med fastlæggelsen og håndhævelsen af procedurer med henblik på at kunne stå til regnskab for PRS-nøgler og sikre deres håndtering, opbevaring og distribution.
13. Kan der ikke opnås konsensus i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i overensstemmelse med de almindelige principper, der er omhandlet i artikel 10 i denne forordning, træffer Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse sine beslutninger med det flertal, der er fastsat i artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Union og med forbehold af artikel 9 i denne forordning. Repræsentanten for Kommissionen og repræsentanten for den højtstående repræsentant stemmer ikke. Formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse undertegner på komitéens vegne de beslutninger, som komitéen har truffet.
14. Kommissionen informerer uden unødigt ophold Europa-Parlamentet og Rådet om sikkerhedsgodkendelsernes indvirkning på den korrekte gennemførelse af programmerne. Finder Kommissionen, at en beslutning truffet af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse kan have en betydelig indvirkning på den korrekte gennemførelse af programmerne, for eksempel med hensyn til udgifter, tidsplan og udførelse, underretter den omgående Europa-Parlamentet og Rådet herom.
15. Under hensyntagen til Europa-Parlamentets og Rådets synspunkter, der bør fremsættes inden en måned, kan Kommissionen vedtage enhver passende foranstaltning i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1285/2013.
16. Bestyrelsen holdes løbende orienteret om udviklingen i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses arbejde.
17. Tidsplanen for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses arbejde skal tage hensyn til Kommissionens GNSS-arbejdsprogram, som der henvises til i artikel 27 i forordning (EU) nr. 1285/2013.«
5)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 11a
Opgaver, der udføres af formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse
1. Formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse skal udføre følgende opgaver:
a)
forvalte sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter under tilsyn af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse
b)
gennemføre den del af agenturets flerårige og årlige arbejdsprogrammer, der er omfattet af dette kapitel, under tilsyn af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse
c)
samarbejde med den administrerende direktør med henblik på at hjælpe denne med at udarbejde den i kapitel 13, stk. 3, omhandlede stillingsfortegnelse og agenturets organisationsstrukturer
d)
udarbejde den del af statusrapporten, der er omhandlet i artikel 8, litra g), om de operationelle aktiviteter, der er omfattet af dette kapitel, og fremsende denne til Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse og den administrerende direktør i god tid, således at den kan blive integreret i statusrapporten
e)
udarbejde den del af årsrapporten og handlingsplanen, der er omhandlet i henholdsvis artikel 8, litra h) og r), om de operationelle aktiviteter, der er omfattet af dette kapitel, og fremsende denne til den administrerende direktør i god tid
f)
repræsentere agenturet for så vidt angår de aktiviteter og beslutninger, der er omfattet af dette kapitel
g)
udøve de i artikel 6, stk. 3, første afsnit, nævnte beføjelser over for det personale ved agenturet, der er beskæftiget med aktiviteter, der er omfattet af dette kapitel, i det omfang disse beføjelser tillægges formanden i henhold til artikel 6, stk. 3, fjerde afsnit.
2. Med hensyn til aktiviteter, der er omfattet af dette kapitel, kan Europa-Parlamentet og Rådet anmode formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse om en udveksling af synspunkter om agenturets arbejde og fremtidsudsigter over for disse institutioner, herunder med hensyn til de flerårige og årlige arbejdsprogrammer.«
6)
Artikel 12, litra b), affattes således:
»b)
tillader, at behørigt bemyndigede personer udpeget af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, efter aftale med og under tilsyn af de nationale enheder, der har kompetence på sikkerhedsområdet, får adgang til oplysninger og til alle områder og/eller anlæg af relevans for systemers sikkerhed, der hører under deres jurisdiktion, i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser og uden diskrimination af medlemsstaternes statsborgere på grund af nationalitet, herunder med henblik på sikkerhedskontroller og -test på Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses foranledning og på den i artikel 10, litra h), omhandlede proces til overvågning af sikkerhedsrisici. Disse kontroller og test foretages i overensstemmelse med følgende principper:
i)
betydningen af sikkerhed og effektiv risikostyring i de inspicerede enheder understreges
ii)
modforanstaltninger til afbødning af de specifikke virkninger i tilfælde af tab af klassificerede informationers fortrolighed, integritet eller tilgængelighed anbefales.«
7)
Artikel 13 ændres således:
a)
Stykke 3 affattes således:
»3. Den administrerende direktør udarbejder i tæt samarbejde med formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse et udkast til overslag over agenturets indtægter og udgifter for det følgende regnskabsår i forbindelse med aktiviteter, der er omfattet af kapitel III, som klart skelner mellem de elementer i udkastet til overslag, som vedrører sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter og agenturets andre aktiviteter. Formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse kan udarbejde en forklaring til dette udkast, og den administrerende direktør fremsender både udkastet til overslag og forklaringen til bestyrelsen og til Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse ledsaget af et udkast til stillingsfortegnelse.«
b)
Stykke 5 og 6 affattes således:
»5. Bestyrelsen udarbejder hvert år i tæt samarbejde med Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse et overslag over agenturets indtægter og udgifter i det følgende regnskabsår i forbindelse med aktiviteter, der er omfattet af kapitel III, på grundlag af udkastet til overslag over agenturets indtægter og udgifter.
6. Bestyrelsen fremsender senest den 31. marts dette overslag samt en foreløbig stillingsfortegnelse og det foreløbige årlige arbejdsprogram til Kommissionen og de tredjelande eller internationale organisationer, med hvilke Unionen har indgået aftaler i henhold til artikel 23, stk. 1.«
8)
Artikel 14, stk. 10, affattes således:
»10. Efter henstilling fra Rådet, som træffer afgørelse med kvalificeret flertal, meddeler Europa-Parlamentet inden den 30. april i år N + 2 den administrerende direktør decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsår N, dog ikke for den del af gennemførelsen af budgettet, der henhører under de arbejdsopgaver, agenturet er pålagt i henhold til artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1285/2013, hvor proceduren jf. artikel 164 og 165 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (18) finder anvendelse.
9)
Følgende kapitel indsættes:
»KAPITEL IVa
MENNESKELIGE RESSOURCER
Artikel 15a
Personale
1. Agenturets personale er omfattet af vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union og ansættelsesvilkårene for Unionens øvrige ansatte og de bestemmelser, som Unionens institutioner i fællesskab har vedtaget med henblik på anvendelse af denne vedtægt og disse ansættelsesvilkår på agenturets personale.
2. Agenturets personale består af de medarbejdere, som agenturet har ansat for at kunne udføre sine opgaver. De skal have den fornødne sikkerhedsgodkendelse til klassifikationen af de informationer, som de håndterer.
3. Agenturets interne regler, såsom bestyrelsens forretningsorden, forretningsordenen for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, de finansielle bestemmelser for agenturet, reglerne for anvendelse af personalevedtægten og reglerne om aktindsigt, sikrer selvstændigheden og uafhængigheden af det personale, der udfører sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter, over for det personale, der varetager agenturets andre aktiviteter, i overensstemmelse med artikel 10, litra i).
Artikel 15b
Udnævnelse af den administrerende direktør og dennes mandatperiode
1. Den administrerende direktør ansættes som midlertidigt ansat ved agenturet i henhold til artikel 2, litra a), i ansættelsesvilkårene for Unionens øvrige ansatte.
2. Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen på grundlag af fortjeneste og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige færdigheder samt relevante kvalifikationer og erfaring ud fra en liste over kandidater, som Kommissionen opstiller på grundlag af en almindelig, åben udvælgelsesprøve efter offentliggørelse af en indkaldelse af interessetilkendegivelser i Den Europæiske Unions Tidende eller andetsteds.
Den kandidat, som bestyrelsen vælger, kan opfordres til ved førstkommende lejlighed at afgive en erklæring over for Europa-Parlamentet og besvare spørgsmål fra dets medlemmer.
Ved indgåelsen af ansættelseskontrakten med den administrerende direktør repræsenterer bestyrelsesformanden agenturet.
Bestyrelsen træffer beslutning om at udnævne den administrerende direktør med et flertal på to tredjedele af sine medlemmer.
3. Den administrerende direktørs mandatperiode er fem år. Ved udgangen af denne mandatperiode foretager Kommissionen en evaluering af den administrerende direktørs resultater under hensyntagen til agenturets fremtidige opgaver og udfordringer.
På grundlag af en indstilling fra Kommissionen og under hensyntagen til evalueringen, jf. første afsnit, kan bestyrelsen forlænge den administrerende direktørs mandatperiode én gang med op til fire år.
En beslutning om forlængelse af den administrerende direktørs mandatperiode træffes med et flertal på to tredjedele af bestyrelsens medlemmer.
En administrerende direktør, hvis mandatperiode er blevet forlænget, kan ikke derefter deltage i en udvælgelsesprocedure til samme stilling.
Bestyrelsen underretter Europa-Parlamentet om sin hensigt om at forlænge den administrerende direktørs mandatperiode. Inden forlængelsen kan den administrerende direktør opfordres til at afgive en erklæring over for Europa-Parlamentets relevante udvalg og besvare spørgsmål fra medlemmerne.
4. Bestyrelsen kan efter forslag fra Kommissionen eller fra en tredjedel af sine medlemmer afskedige den administrerende direktør ved beslutning vedtaget med et flertal på to tredjedele af sine medlemmer.
5. Europa-Parlamentet og Rådet kan anmode den administrerende direktør om en udveksling af synspunkter om agenturets arbejde og fremtidsudsiger med disse institutioner, herunder om det flerårige og det årlige arbejdsprogram. Denne udveksling af synspunkter må ikke berøre spørgsmål vedrørende de sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter, der er omfattet af kapitel III.
Artikel 15c
Udstationerede nationale eksperter
Agenturet kan også anvende nationale eksperter. Disse eksperter skal have den fornødne sikkerhedsgodkendelse til klassifikationen af de informationer, som de håndterer. Vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte gælder ikke for dette personale.«
10)
Artikel 16 og 17 affattes således:
»Artikel 16
Bekæmpelse af svig
1. Med henblik på bekæmpelse af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter finder bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (19) ubegrænset anvendelse på agenturet. Agenturet tiltræder med henblik herpå den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (20), og vedtager passende bestemmelser for agenturets personale og de udsendte nationale eksperter ved anvendelse af standardafgørelsen i bilaget til nævnte aftale.
2. Revisionsretten har beføjelse til at føre kontrol med modtagerne af agenturets midler og med kontrahenter og underkontrahenter, der har modtaget EU-midler gennem agenturets, på basis af bilag leveret til den eller ved kontrol på stedet.
3. I forbindelse med tilskud, der finansieres, eller kontrakter, der indgås af agenturet, kan OLAF foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet i henhold til forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (21), med henblik på bekæmpelse af svig, bestikkelse og enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser.
4. Med forbehold af stk. 1, 2 og 3 i denne artikel skal det i samarbejdsaftaler indgået af agenturet med tredjelande eller internationale organisationer, i kontrakter og i støtteaftaler indgået af agenturet med tredjemand og i enhver afgørelse om finansiering truffet af agenturet udtrykkeligt fastsættes, at Revisionsretten og OLAF kan foretage kontrol og undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive beføjelser.
Artikel 17
Privilegier og immuniteter
Protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde gælder for agenturet og dets personale som omhandlet i artikel 15a.
11)
Artikel 18 udgår.
12)
Artikel 22 og 23 affattes således:
»Artikel 22
Regler for sikkerhedsbeskyttelse af klassificerede eller følsomme informationer
1. Agenturet følger Kommissionens regler for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer.
2. Agenturet kan i sine interne regler fastsætte bestemmelser for håndtering af ikke-klassificerede, men følsomme informationer. Sådanne bestemmelser omfatter blandt andet udveksling, håndtering og opbevaring heraf.
Artikel 22a
Interessekonflikter
1. Medlemmer af bestyrelsen og af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, den administrerende direktør samt udstationerede nationale eksperter og observatører afgiver en loyalitetserklæring og en interesseerklæring, hvori de anfører, om de har nogen direkte eller indirekte interesser, der kan anses for at være til skade for deres uafhængighed. Disse erklæringer skal være præcise og fuldstændige. De afgives skriftligt ved de pågældendes tiltræden og fornyes årligt. De ajourføres, når det er nødvendigt, navnlig ved relevante ændringer af de omhandlede personers personlige forhold.
2. Medlemmer af bestyrelsen og af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, den administrerende direktør samt udstationerede nationale eksperter og observatører og eksterne eksperter, der deltager i ad hoc-arbejdsgrupper, erklærer forud for hvert møde, som de deltager i, præcist og fuldstændigt, om de har interesser, som kan anses for at være til skade for deres uafhængighed med hensyn til et hvilket som helst punkt på dagsordenen, og undlader at deltage i drøftelserne af og afstemningen om sådanne punkter.
3. Bestyrelsen og Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse fastlægger i deres forretningsorden praktiske bestemmelser om den i stk. 1 og 2 nævnte regel om erklæring om interesser og om forebyggelse og håndtering af interessekonflikter.
Artikel 23
Tredjelandes og internationale organisationers deltagelse
1. Tredjelande og internationale organisationer kan deltage i agenturets arbejde. En sådan deltagelse og betingelserne herfor fastsættes i en aftale mellem Unionen og det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation i overensstemmelse med proceduren i artikel 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
2. I overensstemmelse med de relevante bestemmelser i disse aftaler udarbejdes der praktiske ordninger for tredjelandes eller internationale organisationers deltagelse i agenturets arbejde, herunder ordninger relateret til deres deltagelse i initiativer taget af agenturet, til finansielle bidrag og til personale.
Artikel 23a
Offentlige indkøb i fællesskab med medlemsstaterne
Agenturet kan til udførelse af sine opgaver tildele kontrakter i fællesskab med medlemsstaterne i overensstemmelse med Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 (22).
13)
Artikel 26 affattes således:
»Artikel 26
Revision, evaluering og audit
1. Senest den 31. december 2016 og derefter hvert femte år evaluerer Kommissionen agenturet, navnlig vedrørende dets resultater, effektivitet, funktion, arbejdsmetoder, behov og anvendelsen af de midler, som det har fået tildelt. Evalueringen omfatter navnlig en vurdering af enhver ændring i omfanget eller arten af agenturets opgaver og af de finansielle konsekvenser heraf. Evalueringen skal omfatte anvendelsen af agenturets politik vedrørende interessekonflikter, og den skal også afspejle alle forhold, der kan have forringet Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses uafhængighed og selvstændighed.
2. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, agenturets bestyrelse og Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse en rapport om evalueringen og dens konklusioner. Resultaterne af evalueringen gøres offentligt tilgængelige.
3. Hver anden evaluering omfatter en undersøgelse af agenturets status for så vidt angår dets mål og opgaver. Finder Kommissionen, at agenturets opretholdelse ikke længere er berettiget for så vidt angår de mål og opgaver, som det er tildelt, kan Kommissionen i givet fald foreslå, at denne forordning ophæves.
4. Der kan på anmodning af bestyrelsen eller Kommissionen foretages ekstern audit af agenturets resultater.«
Artikel 2
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 16. april 2014.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS N:o 512/2014,
annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014,
Euroopan GNSS-viraston perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 912/2010 muuttamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ovat kuulleet alueiden komiteaa,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2)
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1285/2013 (3) 14 artiklan sekä asetuksen (EU) N:o 912/2010 (4) 2 artiklan mukaan Euroopan GNSS-virasto, jäljempänä ’virasto’, varmistaa eurooppalaisten satelliittinavigointijärjestelmien, jäljempänä ’järjestelmät’, turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisen ja käynnistää tätä varten turvajärjestelyjen täytäntöönpanon ja turvallisuustarkastusten suorittamisen ja seuraa niiden soveltamista.
(2)
Järjestelmät määritellään asetuksen (EU) N:o 1285/2013 2 artiklassa. Järjestelmät ovat monimutkaisia, ja niiden perustaminen ja toiminta koskee useita sidosryhmiä, joilla kullakin on erilaisia tehtäviä. Tässä yhteydessä on ehdottoman tärkeää, että kaikki Galileo- ja EGNOS-ohjelmien, jäljempänä ’ohjelmat’, toteutukseen osallistuvat sidosryhmät käsittelevät EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja ja suojaavat tällaiset tiedot niiden perusperiaatteiden ja vähimmäisnormien mukaisesti, jotka on vahvistettu EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja koskevissa komission ja neuvoston turvallisuussäännöissä, ja että asetuksen (EU) N:o 1285/2013 17 artiklaa, jossa vahvistetaan vastaavan tasoinen suoja EU:n turvallisuusluokitelluille tiedoille, sovelletaan tarvittaessa kaikkiin ohjelmien toteutukseen osallistuviin sidosryhmiin.
(3)
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntämenettelyyn osallistuvina ja sen kohteina olevina sidosryhminä ovat jäsenvaltiot, komissio, asiaankuuluvat unionin virastot, Euroopan avaruusjärjestö (European Space Agency, ESA) ja neuvoston yhteiseen toimintaan 2004/552/YUTP (5) osallistuvat osapuolet.
(4)
Ottaen huomioon järjestelmien erityispiirteet ja monimutkaisuus, järjestelmien täytäntöönpanoon osallistuvat erilaiset toimijat ja mahdollisten käyttäjien moninaisuus, turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia olisi helpotettava kuulemalla asianmukaisesti kaikkia asiaankuuluvia osapuolia, kuten Galileo-ohjelman nojalla perustettuun, julkisesti säännellyn palvelun (Public Regulated Service, PRS) tarjontaan tarkoitettuun järjestelmään liitettyjä verkkoja operoivia jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kansallisia viranomaisia, muita asiaankuuluvia jäsenvaltioiden viranomaisia, ESAa tai, jos tästä määrätään kansainvälisessä sopimuksessa, kolmansia maita, joissa on järjestelmien maa-asemia.
(5)
Jotta turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään liittyvät tehtävät voidaan suorittaa asianmukaisesti, on ratkaisevan tärkeää, että komissio toimittaa kaikki näiden tehtävien suorittamisessa tarvittavat tiedot. On myös tärkeää, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet sovitetaan yhteen ohjelmien hallinnoinnista asetuksen (EU) N:o 1285/2013 mukaisesti vastaavien elinten ja muiden turvallisuusmääräysten täytäntöönpanosta vastaavien tahojen toimien kanssa.
(6)
Sovellettavaa riskien arvioinnin ja hallinnan toimintaperiaatetta olisi toteutettava parhaita käytäntöjä noudattaen. Siihen olisi kuuluttava turvallisuustoimenpiteiden soveltaminen syvyyssuuntaisen turvallisuuden periaatteen mukaisesti. Siinä olisi otettava huomioon, kuinka todennäköistä on riskin tai pelätyn tapahtuman toteutuminen. Sen olisi oltava oikeasuhteinen, asianmukainen ja kustannustehokas, ja sen yhteydessä olisi otettava huomioon kustannukset, joita aiheutuu riskien vähentämiseksi toteuttavien toimenpiteiden käyttöönotosta, verrattuna toimenpiteistä saatavaan hyötyyn turvallisuuden kannalta. Syvyyssuuntaisella turvallisuudella pyritään parantamaan järjestelmien turvallisuutta toteuttamalla teknisiä ja muita kuin teknisiä turvallisuustoimenpiteitä, joilla järjestetään monitasoinen puolustus.
(7)
Erityisen arkaluonteista toimintaa on PRS-vastaanottimien ja PRS-turvamoduulien kehittäminen, mukaan lukien asiaankuuluvat tutkimustoimet, ja niiden valmistaminen. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää luoda toimilupamenettelyt PRS-vastaanottimien ja PRS-turvamoduulien valmistajia varten.
(8)
Koska Galileo-ohjelman nojalla perustettuun järjestelmään liitettäviä verkkoja ja laitteita voi olla erittäin paljon, varsinkin sellaisia, jotka on tarkoitettu PRS-käyttöön, olisi turvallisuusjärjestelyjen strategiassa määriteltävä näiden verkkojen ja laitteiden turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnässä sovellettavat periaatteet, jotta varmistetaan hyväksyntätehtävän yhtenäinen toteutus, tämän kuitenkaan loukkaamatta jäsenvaltioiden turvallisuusasioissa toimivaltaisten kansallisten yksikköjen toimivaltaa. Soveltamalla näitä periaatteita mahdollistetaan johdonmukainen riskinhallinta ja vähennetään tarvetta laajentaa kaikkia riskienvähennystoimia järjestelmätasolle tavalla, jolla olisi kielteinen vaikutus kustannuksiin, aikatauluun, toimintatehoon ja palvelujen tarjontaan.
(9)
Elektromagneettiselta säteilyltä (eli elektroniselta salakuuntelulta) suojaavien tuotteiden ja toimenpiteiden sekä järjestelmien turvallisuuden varmistamiseen käytettävien salaustuotteiden arvioinnista ja hyväksynnästä olisi huolehdittava sen maan kansallisten, turvallisuusasioissa toimivaltaisten yksiköiden, johon tällaisia tuotteita valmistava yritys on sijoittautunut. Salaustuotteiden osalta tätä arviointia ja hyväksyntää olisi täydennettävä neuvoston päätöksen 2013/488/EU (6) liitteessä IV olevissa 26-30 kohdassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti. Järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnästä vastaava viranomainen vahvistaa tällaisten hyväksyttyjen tuotteiden ja toimenpiteiden valinnan ottaen huomioon järjestelmien yleiset turvallisuusvaatimukset.
(10)
Asetuksessa (EU) N:o 912/2010 ja erityisesti sen III luvussa täsmennetään ne edellytykset, joiden puitteissa virasto suorittaa järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat tehtävänsä. Siinä säädetään erityisesti, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat päätökset tehdään lähtökohtaisesti komissiosta ja ohjelmien toteutuksesta vastaavista yksiköistä riippumattomalla tavalla ja että järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisestä vastaavan viranomaisen on oltava virastossa toimiva riippumaton elin, joka tekee päätöksensä itsenäisesti.
(11)
Tämän periaatteen mukaisesti asetuksella (EU) N:o 912/2010 perustetaan eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta, jäljempänä ’hyväksyntälautakunta’, joka muodostaa viraston kolmannen elimen hallintoneuvoston ja toimitusjohtajan ohella. Hyväksyntälautakunta suorittaa virastolle uskotut turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään liittyvät tehtävät ja tekee viraston nimissä turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat päätökset. Hyväksyntälautakunnan olisi vahvistettava työjärjestyksensä ja nimitettävä puheenjohtajansa.
(12)
Ottaen huomioon, että komission on asetuksen (EU) N:o 1285/2013 mukaisesti huolehdittava ohjelmien turvallisuudesta järjestelmien ja niiden toiminnan turvallisuus mukaan lukien, hyväksyntälautakunnan toimintaan olisi kuuluttava vain järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet eikä sen toiminta saisi vaikuttaa komissiolle osoitettuihin tehtäviin ja tälle annettuun vastuuseen. Tämän olisi koskettava erityisesti niitä tehtäviä ja vastuita, jotka kuuluvat komissiolle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1285/2013 13 artiklan ja päätöksen N:o 1104/2011/EU 8 artiklan perusteella (7), mukaan lukien minkä tahansa turvallisuuteen liittyvän asiakirjan hyväksyminen delegoidulla säädöksellä tai täytäntöönpanosäädöksellä taikka muulla tavoin edellä mainittujen artiklojen mukaisesti. Ottaen huomioon hyväksyntälautakunnan erityisen asiantuntemuksen, sillä olisi kuitenkin oltava oikeus neuvoa sen omaan toimivaltaan kuuluvissa asioissa komissiota näissä artikloissa tarkoitettuja säädöksiä koskevien luonnosten laatimisessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komissiolle kuuluvia tehtäviä ja vastuita.
(13)
Olisi myös varmistettava, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään liittyvät toimet suoritetaan vaikuttamatta jäsenvaltioiden kansalliseen toimivaltaan ja oikeuksiin turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisen alalla.
(14)
Turvallisuuden yhteydessä käytetyt käsitteet ”tarkastukset” ja ”testit” voivat käsittää turvallisuutta koskevia arviointeja, tarkastuksia, uudelleentarkasteluja sekä turvallisuustarkastuksia ja -testejä.
(15)
Hyväksyntälautakunnan olisi voitava perustaa sen alaisuudessa ja sen ohjeiden mukaan toimivia asianmukaisia elimiä, jotta se voi toteuttaa kaikki tehtävänsä tehokkaasti ja vaikuttavasti. Sen olisi erityisesti perustettava paneeli, joka auttaa sitä päätösten valmistelussa.
(16)
Olisi perustettava hyväksyntälautakunnan valvonnassa toimiva jäsenvaltioiden asiantuntijoiden ryhmä suorittamaan salatun aineiston jakelusta vastaavan viranomaisen tehtäviä, jotka liittyvät EU:n salausteknisen aineiston hallinnointiin. Asiantuntijaryhmä olisi perustettava väliaikaiseksi tarkoituksena varmistaa jatkuvuus tietoliikenneturvallisuusasioiden hallinnoinnissa Galileo-ohjelman käyttöönottovaiheessa. Tällaisten operatiivisten tehtävien suorittamiseen tehdään pysyvä ratkaisu pitkällä aikavälillä siinä vaiheessa, kun Galileo-ohjelman nojalla perustettu järjestelmä on täysin toimintavalmis.
(17)
Asetuksessa (EU) N:o 1285/2013 määritellään ohjelmien julkinen hallinnointijärjestelmä vuosiksi 2014-2020. Asetuksessa annetaan komissiolle yleinen vastuu ohjelmista. Lisäksi siinä laajennetaan virastolle osoitettuja tehtäviä ja säädetään erityisesti, että virasto voi olla keskeisessä asemassa järjestelmien käytössä ja niiden käytöstä saatavan sosioekonomisen hyödyn maksimoinnissa.
(18)
Tässä uudessa tilanteessa on ehdottomasti varmistettava, että hyväksyntälautakunta voi suorittaa sille uskotun tehtävän täysin riippumattomasti etenkin viraston muihin elimiin ja muuhun toimintaan nähden, ja vältettävä kaikenlaiset eturistiriidat. Siksi on ensiarvoisen tärkeää erottaa viraston sisällä entistä selvemmin turvallisuusjärjestelyjen hyväksymiseen liittyvät viraston toimet sen muista toimista, kuten Galileon turvallisuuden valvontakeskuksen hallinnoinnista, järjestelmien kaupallistamiseen osallistumisesta sekä kaikista muista toimista, joita komissio voi virastolle uskoa toimivallan siirtämisellä, erityisesti sellaisista, jotka liittyvät järjestelmien käyttöön. Tämän vuoksi hyväksyntälautakunnan ja sen alaisuudessa toimivan viraston henkilöstön olisi tehtävä työtään niin, että niiden itsenäisyys ja riippumattomuus on taattu viraston muihin tehtäviin nähden. Viraston eri tehtävät on konkreettisella tavalla ja tosiasiallisesti erotettava rakenteellisesti toisistaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014. Viraston sisäisissä henkilöstösäännöissä olisi myös taattava turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia suorittavan henkilöstön itsenäisyys ja riippumattomuus muita viraston tehtäviä suorittavaan henkilöstöön nähden.
(19)
Asetusta (EU) N:o 912/2010 olisi sen vuoksi muutettava pääasiassa hyväksyntälautakunnan ja sen puheenjohtajan itsenäisyyden ja valtuuksien lisäämiseksi niin, että itsenäisyys ja valtuudet pääosin vastaavat viraston hallintoneuvoston ja sen toimitusjohtajan itsenäisyyttä ja valtuuksia, kuitenkin siten, että säädetään viraston eri elimien välisestä yhteistyövelvoitteesta.
(20)
Hyväksyntälautakunnan ja hallintoneuvoston jäseniä nimettäessä ja niiden puheenjohtajaa ja varapuheenjohtajaa valittaessa on otettava tarvittaessa huomioon miesten ja naisten tasapuolisen edustuksen tärkeys. Lisäksi olisi otettava huomioon asiaan liittyvät johtamis-, hallinnolliset ja talousarvion hoitoon liittyvät taidot.
(21)
Hyväksyntälautakunnan olisi hallintoneuvoston sijasta laadittava ja hyväksyttävä viraston työohjelmien se osa, joissa kuvataan järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksymiseen liittyviä operationaalisia toimia, sekä viraston toimintaa ja näkymiä koskevan vuosikertomuksen se osa, joka liittyy järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimiin. Sen olisi toimitettava ne hyvissä ajoin hallintoneuvostolle, jotta ne voidaan sisällyttää viraston työohjelmaan ja vuosikertomukseen. Sen olisi myös käytettävä puheenjohtajaansa nähden kurinpitovaltaa.
(22)
Hyväksyntälautakunnan puheenjohtajalle on syytä antaa turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätehtävissä vastaava rooli kuin toimitusjohtajalla on viraston muissa tehtävissä. Niinpä hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan olisi asetuksessa (EU) N:o 912/2010 säädetyn viraston edustamistehtävän lisäksi hallinnoitava turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia hyväksyntälautakunnan alaisuudessa ja huolehdittava viraston työohjelmien hyväksyntätoimia koskevan osan täytäntöönpanosta. Hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan olisi Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä esitettävä kertomus hyväksyntälautakunnan tehtävien hoitamisesta ja annettava lausuntonsa niille.
(23)
Olisi laadittava asianmukaiset menettelyt, joilla varmistetaan, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntämenettelyyn ei aiheudu häiriöitä ja että sen suorittamista voidaan jatkaa keskeytyksettä siinä tapauksessa, ettei hallintoneuvosto hyväksy viraston työohjelmia.
(24)
Koska eurooppalaisiin GNSS-ohjelmiin, turvallisuutta koskevat asiat mukaan luettuina, osallistuu tiettyjä kolmansia maita ja mahdollisesti kansainvälisiä järjestöjä, on syytä säätää nimenomaisesti, että kansainvälisistä järjestöistä ja kolmansista maista, varsinkin Sveitsistä, jonka kanssa olisi tehtävä yhteistyösopimus (8), voi osallistua poikkeuksellisesti ja tietyin edellytyksin edustajia hyväksyntälautakunnan työskentelyyn. Tällaiset edellytykset olisi määriteltävä unionin kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti tehtävässä kansainvälisessä sopimuksessa ottamalla huomioon turvallisuusasiat ja etenkin EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaaminen. Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Norjan kuningaskunnan välisessä satelliittinavigointia koskevassa yhteistyösopimuksessa (9) ja ETA-sopimukseen liitetyissä pöytäkirjoissa N:o 31 ja N:o 37 on jo määrätty puitteet Norjan osallistumiselle. Ottaen huomioon hyväksyntälautakunnan erityisasiantuntemuksen sitä olisi voitava kuulla sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa tällaisten kansainvälisten sopimusten neuvottelujen edellä tai niiden ollessa käynnissä.
(25)
Lisäksi olisi syytä saattaa asetus (EU) N:o 912/2010 yhdenmukaiseksi niiden periaatteiden kanssa, jotka sisältyvät hajautettuja virastoja koskevaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteiseen lähestymistapaan, jonka Euroopan parlamentti hyväksyi 5 päivänä heinäkuuta 2012, neuvosto 26 päivänä kesäkuuta 2012 ja komissio 12 päivänä kesäkuuta 2012, erityisesti hallintoneuvoston päätösten hyväksymissääntöjen, hallintoneuvoston ja hyväksyntälautakunnan jäsenten sekä niiden puheenjohtajien toimikauden, monivuotisen työohjelman olemassa olon, hallintoneuvoston henkilöstöhallintoon liittyvien valtuuksien, asetuksen arvioinnin ja tarkistuksen, eturistiriitojen ehkäisyn ja hallinnan sekä turvaluokittelemattomien mutta arkaluonteisten tietojen käsittelyn osalta. Monivuotisen työohjelman hyväksymismenettely olisi toteutettava noudattaen täysin vilpittömän yhteistyön periaatteita ja ottaen huomioon tällaiseen työohjelmaan liittyvät aikataululliset rajoitukset.
(26)
Eturistiriitojen ehkäisyn ja hallinnan kannalta on ensiarvoisen tärkeää, että virasto luo puolueettomuuteen, lahjomattomuuteen ja korkeisiin ammatillisiin vaatimuksiin perustuvan maineen ja ylläpitää kyseistä mainetta. Tällöin ei saisi koskaan olla perusteltua syytä epäillä, että päätöksiin voisivat vaikuttaa edut, jotka ovat ristiriidassa viraston aseman kanssa koko unionia palvelevana elimenä, tai yksityiset edut tai viraston henkilöstön, jonkin kansallisen asiantuntijan tai tarkkailijoiden taikka hallintoneuvoston tai hyväksyntälautakunnan jonkin jäsenen kytkökset, jotka luovat tai voivat luoda ristiriidan asianomaisen henkilön virallisten tehtävien asianmukaiseen hoitamiseen nähden. Hallintoneuvoston ja hyväksyntälautakunnan olisi siksi vahvistettava koko virastoa koskevat kattavat säännöt eturistiriidoista. Säännöissä olisi otettava huomioon suositukset, jotka tilintarkastustuomioistuin antoi Euroopan parlamentin pyynnöstä laatimassaan erityiskertomuksessa nro 15/2012, sekä tarve välttää eturistiriidat hallintoneuvoston jäsenten ja hyväksyntälautakunnan jäsenten välillä.
(27)
Viraston toiminnan avoimuuden varmistamiseksi sen työjärjestys olisi julkaistava. Tiettyjä yleisiä ja yksityisiä etuja olisi kuitenkin suojattava poikkeuksin. Ohjelmien sujuvan toiminnan varmistamiseksi monivuotisten ja vuosittaisten työohjelmien sekä vuosikertomusten olisi oltava mahdollisimman yksityiskohtaisia. Tästä johtuen ne voisivat sisältää aineistoa, joka on turvallisuusseikkojen tai sopimussuhteiden kannalta arkaluonteista. Sen vuoksi näistä asiakirjoista olisi asianmukaista julkaista vain tiivistelmät. Avoimuuden vuoksi tiivistelmien olisi kuitenkin oltava mahdollisimman kattavia.
(28)
Olisi myös korostettava, että viraston työohjelmat olisi laadittava tuloshallintamenettelyn perusteella tulosindikaattorit mukaan lukien, jotta saavutettuja tuloksia voidaan arvioida tehokkaasti ja tosiasiallisesti.
(29)
Viraston työohjelmiin olisi sisällytettävä myös resurssisuunnitelma, jossa myös eriteltäisiin kuhunkin toimeen osoitettavat taloudelliset ja henkilöstöresurssit ottaen huomioon sen, että viraston uusiin henkilöstötarpeisiin liittyvät kustannukset olisi katettava osittain tekemällä asiaankuuluva vähennys komission henkilöstötaulukkoon vastaavalle ajalle eli vuosille 2014-2020.
(30)
Viraston paikallistoimistojen valintaa koskevassa päätöksentekoprosessissa olisi otettava huomioon puolueettomat arviointiperusteet, vaikuttamatta kuitenkaan unionin virastojen kotipaikkaa koskevaan poliittiseen päätökseen, tavoitteeseen tasapainoisesta maantieteellisestä jakaumasta taikka jäsenvaltioiden uusien virastojen kotipaikan osalta asettamiin tavoitteisiin, jotka sisältyvät valtion- tai hallitusten päämiesten tasolla Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2003 kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien päätelmiin. Näihin arviointiperusteisiin kuuluvat toimitilojen sijainti, henkilöstön jäsenten ja kansallisten asiantuntijoiden lapsille soveltuva päiväkoti- ja opetusinfrastruktuuri, henkilöstön ja kansallisten asiantuntijoiden perheenjäsenten pääsy työmarkkinoille sekä sosiaaliturvajärjestelmän ja terveydenhuollon piiriin sekä täytäntöönpano- ja toimintakustannukset.
(31)
Vastaanottavien valtioiden olisi erityisjärjestelyjen avulla tarjottava tarvittavat olosuhteet viraston sujuvalle toiminnalle, muun muassa asianmukaiset koulutus- ja liikennemahdollisuudet.
(32)
Jäsenvaltioiden hallitusten edustajat päättivät päätöksellä 2010/803/EU (10), että viraston kotipaikka on Praha. Viraston toimipaikasta tehtiin 16 päivänä joulukuuta 2011 Tšekin tasavallan ja viraston välinen sopimus, ja se tuli voimaan 9 päivänä elokuuta 2012. Kyseisen toimipaikkaa koskevan sopimuksen ja muiden erityisjärjestelyjen katsotaan täyttävän asetuksen (EU) N:o 912/2010 vaatimukset.
(33)
Unionin taloudellisia etuja on määrä suojata koko menosyklin ajan oikeasuhtaisin toimenpitein, mukaan luettuina sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen, menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarvittaessa seuraamukset.
(34)
Koska asetuksen (EU) N:o 1285/2013 8 artiklassa säädetään jäsenvaltioiden mahdollisuudesta myöntää lisärahoitusta eräiden ohjelman osa-alueiden rahoittamiseksi, viraston olisi myös voitava tehdä hankintasopimuksia yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, kun se on tarpeen viraston tehtävien hoitamiseksi.
(35)
Virasto soveltaa EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevia komission turvallisuussääntöjä. Sen olisi myös voitava laatia säännöt turvallisuusluokittelemattomien mutta arkaluonteisten tietojen käsittelylle. Näitä sääntöjä sovelletaan vain viraston käsittelemiin tällaisiin tietoihin. Turvallisuusluokittelemattomilla mutta arkaluonteisilla tiedoilla tarkoitetaan tietoja tai aineistoja, jotka viraston on suojattava perussopimuksissa asetettujen oikeudellisten velvoitteiden ja/tai näiden tietojen ja aineistojen arkaluonteisuuden vuoksi. Tällaisia tietoja ovat muun muassa SEUT 339 artiklassa tarkoitetun salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvat tiedot tai aineistot, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (11) 4 artiklassa tarkoitettuihin asioihin liittyvät tiedot tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (12) soveltamisalaan kuuluvat tiedot.
(36)
Asetus (EU) N:o 912/2010 olisi sen vuoksi muutettava,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus (EU) N:o 912/2010 seuraavasti:
1)
Korvataan 2-8 artikla seuraavasti:
”2 artikla
Tehtävät
Viraston tehtävät määritellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1285/2013 (13) 14 artiklassa.
3 artikla
Elimet
1. Viraston elimet ovat
a)
hallintoneuvosto
b)
toimitusjohtaja
c)
eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta, jäljempänä ’hyväksyntälautakunta’.
2. Viraston elimet suorittavat tehtävänsä 6, 8 ja 11 artiklan mukaisesti.
3. Varmistaakseen viraston toiminnan ja sen elinten välisen koordinoinnin hallintoneuvosto ja toimitusjohtaja sekä hyväksyntälautakunta ja sen puheenjohtaja tekevät yhteistyötä viraston omien menettelysääntöjen mukaisesti, joita ovat hallintoneuvoston työjärjestys, hyväksyntälautakunnan työjärjestys, virastoon sovellettavat varainhoitoa koskevat säännökset, henkilöstösääntöjen soveltamissäännöt ja asiakirjojen saatavuutta koskevat säännöt.
4 artikla
Oikeudellinen asema, paikallistoimistot
1. Virasto on unionin elin. Se on oikeushenkilö.
2. Virastolla on kaikissa jäsenvaltioissa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.
3. Virasto voi päättää paikallistoimistojen perustamisesta jäsenvaltioihin, jos nämä suostuvat siihen, tai kolmansiin maihin, jotka osallistuvat viraston toimintaan 23 artiklan mukaisesti.
4. Näiden toimistojen sijainti valitaan puolueettomin perustein, jotka määritellään toimistojen sujuvan toiminnan varmistamiseksi.
Viraston perustamista ja toimintaa vastaanottavissa jäsenvaltioissa tai vastaanottavissa kolmansissa maissa samoin kuin kyseisten jäsenvaltioiden ja maiden viraston toimitusjohtajalle, hallintoneuvoston ja hyväksyntälautakunnan jäsenille ja viraston henkilöstölle sekä näiden perheenjäsenille myöntämiä etuuksia koskevista määräyksistä sovitaan viraston ja jäsenvaltioiden tai viraston ja kolmansien maiden välisillä erityisjärjestelyillä. Hallintoneuvosto hyväksyy nämä erityisjärjestelyt.
5. Vastaanottava jäsenvaltio ja vastaanottavat kolmannet maat tarjoavat 4 kohdassa tarkoitetuin järjestelyin tarvittavat toimintapuitteet viraston sujuvan toiminnan varmistamiseksi.
6. Virastoa edustaa sen toimitusjohtaja, jollei 11 a artiklan 1 kohdan f alakohdasta muuta johdu.
5 artikla
Hallintoneuvosto
1. Perustetaan hallintoneuvosto suorittamaan 6 artiklassa luetellut tehtävät.
2. Hallintoneuvoston kokoonpanoon kuuluu
a)
kunkin jäsenvaltion nimittämä yksi edustaja,
b)
neljä komission nimittämää edustajaa,
c)
yksi Euroopan parlamentin nimittämä edustaja, jolla ei ole äänioikeutta.
Hallintoneuvoston ja hyväksyntälautakunnan jäsenet nimitetään heidän asiaankuuluvan kokemuksensa ja asiantuntemuksensa perusteella.
Hallintoneuvoston jäsenten toimikausi on neljä vuotta, ja se voidaan uusia kerran. Euroopan parlamentin, komission ja jäsenvaltioiden on pyrittävä rajoittamaan edustajiensa vaihtuvuutta hallintoneuvostossa.
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, edustaja ja Euroopan avaruusjärjestön, jäljempänä ’ESA’, edustaja kutsutaan osallistumaan hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina hallintoneuvoston työjärjestyksessä määrätyin ehdoin.
3. Kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen edustajien osallistumisesta ja sen ehdoista määrätään tarvittaessa 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa sopimuksissa, ja näiden osallistumisehtojen on oltava hallintoneuvoston työjärjestyksen mukaiset.
4. Hallintoneuvosto valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Varapuheenjohtaja toimii puheenjohtajan sijaisena tämän ollessa estyneenä. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi on kaksi vuotta; se voidaan uusia kerran ja kukin toimikausi päättyy silloin, kun kyseisen henkilön jäsenyys hallintoneuvostossa päättyy.
Hallintoneuvostolla on valta erottaa puheenjohtaja, varapuheenjohtaja tai molemmat.
5. Hallintoneuvosto kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta.
Toimitusjohtaja osallistuu tavallisesti asioiden käsittelyyn, jollei puheenjohtaja toisin päätä.
Hallintoneuvosto kokoontuu sääntömääräiseen kokoukseen kahdesti vuodessa. Lisäksi se kokoontuu puheenjohtajansa aloitteesta tai jos vähintään yksi kolmannes sen jäsenistä sitä pyytää.
Hallintoneuvosto voi kutsua kokouksiinsa tarkkailijoiksi henkilöitä, joiden lausunnoilla voi olla merkitystä. Hallintoneuvoston jäsenillä voi olla avustajinaan neuvonantajia tai asiantuntijoita, jollei sen työjärjestyksestä muuta johdu.
Virasto huolehtii hallintoneuvoston sihteeristön tehtävistä.
6. Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, hallintoneuvosto tekee päätöksensä äänioikeutettujen jäsentensä ehdottomalla enemmistöllä.
Hallintoneuvoston puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan 4 kohdassa tarkoitettu valitseminen ja erottaminen sekä talousarvion ja työohjelmien hyväksyminen edellyttävät kaikkien äänioikeutettujen jäsenten kahden kolmasosan enemmistöä.
7. Kullakin jäsenvaltion ja komission edustajalla on yksi ääni. Toimitusjohtajalla ei ole äänioikeutta. Päätöksiä, jotka perustuvat 6 artiklan 2 kohdan a ja b alakohtaan ja 6 artiklan 5 kohtaan, ei tehdä ilman komission edustajien puoltavaa ääntä, III luvussa tarkoitettuja asioita lukuun ottamatta.
Hallintoneuvoston työjärjestyksessä määritellään yksityiskohtaisemmat äänestysjärjestelyt, erityisesti edellytykset, joiden mukaan jäsen voi toimia toisen jäsenen puolesta.
6 artikla
Hallintoneuvoston tehtävät
1. Hallintoneuvosto varmistaa, että virasto suorittaa sille annetut tehtävät tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin, ja tekee kaikki tässä suhteessa tarpeelliset päätökset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hyväksyntälautakunnan toimivaltaa III luvun mukaisissa toimissa.
2. Lisäksi hallintoneuvoston tehtävänä on
a)
hyväksyä viimeistään 30 päivänä kesäkuuta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklassa tarkoitetun monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäisenä toteutusvuonna viraston monivuotinen työohjelma kyseisen monivuotisen rahoituskehyksen kattamaksi ajanjaksoksi sen jälkeen, kun se on liittänyt työohjelmaan hyväksyntälautakunnan 11 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti laatiman osan muutoksitta ja saatuaan komissiolta lausunnon. Euroopan parlamenttia kuullaan tämän monivuotisen työohjelman osalta sillä edellytyksellä, että kuulemisen tarkoituksena on vaihtaa näkemyksiä ja kuulemisen tulos ei sido virastoa;
b)
hyväksyä viimeistään joka vuoden 15 päivänä marraskuuta viraston seuraavan vuoden työohjelma sen jälkeen, kun se on liittänyt työohjelmaan hyväksyntälautakunnan 11 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti laatiman osan muutoksitta ja saatuaan komissiolta lausunnon;
c)
hoitaa 13 artiklan 5, 6, 10 ja 11 kohdassa ja 14 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut talousarvioon liittyvät tehtävät;
d)
valvoa Galileon turvallisuuden valvontakeskuksen toimintaa asetuksen (EU) N:o 1285/2013 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii luetelmakohdan mukaisesti;
e)
vahvistaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (14) täytäntöönpanoa varten tarvittavat järjestelyt tämän asetuksen 21 artiklan mukaisesti;
f)
hyväksyä 23 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut järjestelyt sen jälkeen, kun se on kuullut hyväksyntälautakuntaa edellä mainittujen järjestelyjen sellaisten säännösten osalta, jotka koskevat turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää;
g)
hyväksyä tehtäviensä hoidon edellyttämät tekniset menettelyt;
h)
hyväksyä viraston toimintaa ja näkymiä koskeva vuosikertomus sen jälkeen, kun se on liittänyt vuosikertomukseen hyväksyntälautakunnan 11 artiklan 4 kohdan c alakohdan mukaisesti laatiman osan muutoksitta, ja toimittaa se viimeistään 1 päivänä heinäkuuta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle;
i)
varmistaa 26 artiklassa tarkoitettujen arviointien ja tarkastusten, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) suorittamien tutkimusten sekä sisäisten ja ulkoisten tarkastuskertomusten päätelmien ja suositusten edellyttämien asianmukaisten jatkotoimien toteuttaminen ja toimittaa budjettivallan käyttäjälle kaikki arviointimenettelyjen tulosten kannalta tärkeä tieto;
j)
antaa toimitusjohtajalle lausunto komission ja viraston välillä asetuksen (EU) N:o 1285/2013 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista tehtävien siirtoa koskevista sopimuksista ennen niiden allekirjoittamista;
k)
hyväksyä toimitusjohtajan ehdotuksen perusteella asetuksen (EU) N:o 1285/2013 14 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut viraston ja ESAn väliset työjärjestelyt;
l)
hyväksyä toimitusjohtajan ehdotuksesta petostentorjuntastrategia;
m)
hyväksyä tarvittaessa viraston organisaatiorakenne toimitusjohtajan ehdotusten perusteella.
n)
vahvistaa ja julkaista työjärjestyksensä.
3. Hallintoneuvosto käyttää viraston henkilöstön suhteen niitä valtuuksia, jotka kuuluvat nimittävälle viranomaiselle Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen (15), jäljempänä ’henkilöstösäännöt’, mukaan ja työsopimusten tekemiseen toimivaltaiselle viranomaiselle unionin muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen mukaan, jäljempänä ’nimittävän viranomaisen toimivalta’.
Hallintoneuvosto tekee henkilöstösääntöjen 110 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen henkilöstösääntöjen 2 artiklan 1 kohtaan ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 6 artiklaan perustuvan päätöksen, jolla siirretään nimittävän viranomaisen toimivalta toimitusjohtajalle ja määritellään olosuhteet, joissa toimivallan siirtäminen voidaan keskeyttää. Toimitusjohtaja raportoi hallintoneuvostolle siirretyn toimivallan käytöstä. Toimitusjohtajalla on valtuudet siirtää tämä toimivalta edelleen.
Jos tämän kohdan toista alakohtaa sovellettaessa poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät, hallintoneuvosto voi tekemällään päätöksellä tilapäisesti keskeyttää toimitusjohtajalle siirretyn nimittävän viranomaisen toimivallan ja hänen edelleen siirtämänsä nimittävän viranomaisen toimivallan ja käyttää kyseistä toimivaltaa itse tai siirtää sen jollekin jäsenistään tai jollekulle henkilöstöön kuuluvalle, joka on muu kuin toimitusjohtaja.
Poiketen siitä, mitä toisessa alakohdassa säädetään, hallintoneuvoston edellytetään siirtävän hyväksyntälautakunnan puheenjohtajalle ensimmäisessä alakohdassa säädetyt valtuudet III luvun mukaisiin toimiin osallistuvan henkilöstön palvelukseen ottamisen, arvioinnin ja uudelleenluokituksen samoin kuin tällaiseen henkilöstöön kohdistuvien kurinpidollisten seuraamusten osalta.
Hallintoneuvosto vahvistaa henkilöstösääntöjen ja unionin muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen soveltamissäännöt henkilöstösääntöjen 110 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Hallintoneuvosto kuulee hyväksyntälautakuntaa ja ottaa asianmukaisesti huomioon sen havainnot päättäessään III luvun mukaisiin toimiin osallistuvan henkilöstön palvelukseen ottamisesta, arvioinnista, uudelleenluokituksesta ja tähän henkilöstöön kohdistuvista kurinpidollisista seuraamuksista.
Se myös hyväksyy päätöksen säännöistä, jotka koskevat kansallisten asiantuntijoiden ottamista määräaikaisesti palvelukseen virastoon. Hallintoneuvoston on ennen tuon päätöksen hyväksymistä kuultava hyväksyntälautakuntaa III luvussa tarkoitettujen turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimiin osallistuvien kansallisten asiantuntijoiden määräaikaisesta palvelukseen ottamisesta ja otettava asianmukaisesti huomioon sen näkemykset.
4. Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan, ja se voi jatkaa toimitusjohtajan toimikautta tai voi päättää sen 15 b artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti.
5. Hallintoneuvosto käyttää toimitusjohtajaan nähden kurinpitovaltaa tämän tehtävien hoitamisen osalta ja erityisesti niissä turvallisuuskysymyksissä, jotka kuuluvat viraston toimivaltaan, lukuun ottamatta III luvun mukaisesti suoritettuja toimintoja.
7 artikla
Toimitusjohtaja
Virastoa johtaa sen toimitusjohtaja, joka hoitaa tehtäväänsä hallintoneuvoston alaisuudessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan mukaisesti hyväksyntälautakunnalle ja 11 a artiklan mukaisesti hyväksyntälautakunnan puheenjohtajalle annettua toimivaltaa.
Vaikuttamatta komission ja hallintoneuvoston toimivaltuuksiin toiminnanjohtaja hoitaa tehtäviään riippumattomasti eikä pyydä eikä ota vastaan ohjeita hallituksilta eikä muilta elimiltä.
8 artikla
Toimitusjohtajan tehtävät
Toimitusjohtajan tehtävät ovat seuraavat:
a)
edustaa virastoa lukuun ottamatta toimia ja päätöksiä, joita toteutetaan tai jotka tehdään II ja III luvun mukaisesti ja allekirjoittaa asetuksen (EU) N:o 1285/2013 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tehtävien siirtoa koskevat sopimukset tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohdan j alakohdan mukaisesti;
b)
laatia asetuksen (EU) N:o 1285/2013 14 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut viraston ja ESAn väliset työjärjestelyt ja toimittaa ne hallintoneuvostolle tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohdan k alakohdan mukaisesti; hän allekirjoittaa ne hallintoneuvoston hyväksynnän saatuaan;
c)
valmistella hallintoneuvoston työskentelyn ja osallistua hallintoneuvoston työskentelyyn ilman äänioikeutta, jollei 5 artiklan 5 kohdan toisesta alakohdasta muuta johdu;
d)
panna täytäntöön hallintoneuvoston tekemät päätökset;
e)
huolehtia viraston monivuotisen ja vuotuisen työohjelman valmistelusta ja niiden toimittamisesta hallintoneuvoston hyväksyttäväksi, lukuun ottamatta hyväksyntälautakunnan 11 artiklan 4 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti valmistelemia ja hyväksymiä työohjelmien osia;
f)
huolehtia viraston monivuotisen ja vuotuisen työohjelman täytäntöönpanosta, lukuun ottamatta hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan 11 a artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti täytäntöön panemia työohjelmien osia;
g)
laatia kertomus vuotuisen työohjelman ja asiaankuuluvissa tapauksissa monivuotisen työohjelman täytäntöönpanon edistymisestä hallintoneuvoston jokaista kokousta varten ja liittää siihen hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan 11 a artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti laatiman osan muutoksitta;
h)
valmistella viraston toimintaa ja näkymiä koskeva vuosikertomus lukuun ottamatta III lukuun kuuluvia toimia koskevaa osuutta, jonka valmistelee ja hyväksyy hyväksyntälautakunta 11 artiklan 4 kohdan c alakohdan mukaisesti, sekä toimittaa vuosikertomuksen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi;
i)
toteuttaa kaikki viraston tämän asetuksen mukaisen toiminnan varmistamiseksi tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuina sisäisten hallinnollisten ohjeiden antaminen ja tiedonantojen julkaiseminen;
j)
laatia viraston tuloja ja menoja koskeva ennakkoarvioesitys 13 artiklan mukaisesti ja huolehtia talousarvion toteuttamisesta 14 artiklan mukaisesti;
k)
varmistaa, että virasto pystyy Galileon turvallisuuden valvontakeskuksen operaattorina toimimaan neuvoston yhteisen toiminnan 2004/552/YUTP (16) nojalla annettujen ohjeiden mukaisesti ja täyttämään Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1104/2011/EU (17) 6 artiklassa tarkoitetut tehtävänsä;
l)
varmistaa, että kaikki asiaankuuluvat ja erityisesti turvallisuuteen liittyvät tiedot välittyvät tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen viraston elinten välillä;
m)
ilmoittaa komissiolle viraston näkemys teknisistä tai operatiivisista vaatimuksista, jotka ovat tarpeen asetuksen (EU) N:o 1285/2013 12 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetun järjestelmän kehittämisen toteuttamiseksi hyväksymis- ja uudelleentarkastelumenettelyjen määrittely mukaan lukien, ja tutkimustoimien toteuttamiseksi tämän kehittämisen tueksi;
n)
laatia viraston organisaatiorakenne tehden tämän asetuksen III lukuun kuuluvien toimien osalta tiivistä yhteistyötä hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan kanssa ja toimittaa organisaatiorakenne hallintoneuvoston hyväksyttäväksi;
o)
käyttää viraston henkilöstön suhteen 6 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja valtuuksia sikäli kun nämä valtuudet on hänelle siirretty mainitun kohdan toisen alakohdan mukaisesti;
p)
päättää hallintoneuvoston suostumuksella tarpeellisista toimenpiteistä paikallistoimistojen perustamiseksi jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti;
q)
varmistaa, että hyväksyntälautakunnan, 11 artiklan 11 kohdassa tarkoitettujen elinten ja hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan asianmukaisen toiminnan kannalta tarvittavat sihteeristö ja resurssit ovat käytettävissä;
r)
laatia toimintasuunnitelma 26 artiklassa tarkoitettujen arviointien ja tarkastusten mukaisten päätelmien ja suositusten edellyttämien jatkotoimien varmistamiseksi, lukuun ottamatta toimintasuunnitelman III luvussa tarkoitettua toimintaa koskevaa osaa, ja toimittaa komissiolle puolivuosittain kertomus tapahtuneesta edistymisestä liitettyään siihen hyväksyntälautakunnan laatiman osan muutoksitta; kertomus toimitetaan myös hallintoneuvostolle tiedoksi;
s)
toteuttaa seuraavat unionin taloudellisia etuja suojaavat toimet:
i)
toteuttaa toimenpiteitä petoksien, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan ehkäisemiseksi sekä toteuttaa tehokkaita valvontatoimia;
ii)
jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, periä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa soveltaa tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia;
t)
laatia virastolle petostentorjuntastrategia, joka on oikeasuhteinen petokseen liittyviin riskeihin nähden, ottaen huomioon toteutettavien toimenpiteiden kustannus-hyötyanalyysi, ja jossa otetaan huomioon Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) suorittamien tutkimusten päätelmät ja suositukset, ja toimittaa sen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi.
2)
Lisätään artikla seuraavasti:
”8 a artikla
Työohjelmat ja vuosikertomus
1. Edellä 6 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa viraston monivuotisessa työohjelmassa vahvistetaan toimet, jotka viraston on määrä suorittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklassa tarkoitetun monivuotisen rahoituskehyksen kattamalla ajanjaksolla ja joihin kuuluvat muun muassa viraston vastuulla olevat kansainvälisiin suhteisiin ja viestintään liittyvät toimet. Ohjelmassa esitetään yleinen strategiasuunnitelma, johon sisältyvät tavoitteet, määräajat, odotetut tulokset ja tulosindikaattorit, sekä resurssisuunnitelma, joka sisältää kullekin toimelle osoitetut taloudelliset ja henkilöstöresurssit. Siinä otetaan huomioon tämän asetuksen 26 artiklassa tarkoitetut arvioinnit ja tarkastukset. Monivuotisessa työohjelmassa annetaan tiedoksi myös kuvaus tehtävien siirrosta komissiolta virastolle, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 1285/2013 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut, ohjelmien hallinnointiin liittyvät tehtävät.
2. Tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu viraston vuotuinen työohjelma laaditaan monivuotisen työohjelman perusteella. Siinä vahvistetaan toimet, jotka viraston on määrä suorittaa seuraavan vuoden aikana ja joihin kuuluvat muun muassa viraston vastuulla oleviin kansainvälisiin suhteisiin ja viestintään liittyvät toimet. Monivuotiseen työohjelmaan sisällytetään yksityiskohtaiset tavoitteet ja odotettavissa olevat tulokset, tulosindikaattorit mukaan luettuina. Siinä ilmoitetaan selkeästi, mitä tehtäviä on lisätty, muutettu tai poistettu edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna, sekä tulosindikaattorien muutokset ja niiden tavoitearvot. Ohjelmassa esitetään myös kuhunkin toimeen osoitetut taloudelliset ja henkilöstöresurssit. Siinä annetaan tiedoksi tehtävät, jotka komissio on tarvittaessa siirtänyt virastolle asetuksen (EU) N:o 1285/2013 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti siirtoa koskevalla sopimuksella.
3. Hallintoneuvoston hyväksyttyä monivuotisen ja vuotuisen työohjelman toimitusjohtaja toimittaa nämä työohjelmat Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioille sekä julkaisee niistä tiivistelmät.
4. Tämän asetuksen 8 artiklan h alakohdassa tarkoitettuun vuosikertomukseen on sisällytettävä tiedot seuraavista asioista:
a)
monivuotisen ja vuotuisen työohjelman täytäntöönpano, myös tulosindikaattorien osalta,
b)
talousarvion ja henkilöstösuunnitelman toteutus,
c)
viraston hallinnointijärjestelmät ja sisäisen valvonnan järjestelmät sekä tilannekatsaus edistymisestä asetuksen (EU) N:o 1285/2013 11 artiklan e alakohdassa tarkoitettujen projektinhallintajärjestelmien ja -tekniikoiden täytäntöönpanossa,
d)
mahdolliset viraston ympäristötehokkuuden parantamiseksi toteutetut toimenpiteet,
e)
sisäisten ja ulkoisten tarkastusten tulokset ja tarkastusten perusteella annettujen suositusten ja vastuuvapauden myöntämistä koskevien suositusten jatkotoimet,
f)
toimitusjohtajan tarkastuslausuma.
Vuosikertomuksesta julkaistaan tiivistelmä.”
3)
Korvataan 9 artiklan 1 kohta seuraavasti:
”1. Jos järjestelmien toiminta saattaa vaikuttaa unionin tai jäsenvaltioiden turvallisuuteen, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1285/2013 16 artiklan mukaisesti yhteisessä toiminnassa 2004/552/YUTP säädettyjä menettelyjä.”
4)
Korvataan 10 ja 11 artikla seuraavasti:
”10 artikla
Yleiset periaatteet
Tässä luvussa tarkoitetut Euroopan GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet suoritetaan seuraavien periaatteiden mukaisesti:
a)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat toimet ja päätökset on tehtävä siten, että unionin ja jäsenvaltioiden yhteinen vastuu turvallisuudesta toteutuu,
b)
päätöksenteossa on pyrittävä yhteiseen näkemykseen,
c)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia toteutetaan riskinarvioinnin ja riskienhallinnan avulla arvioimalla Euroopan GNSS-järjestelmien turvallisuuteen liittyviä riskejä sekä näiden riskien vähentämiseksi toteutettavien toimien vaikutuksia kustannuksiin tai asetettuun aikatauluun ottaen huomioon, että tavoitteena on olla heikentämättä järjestelmien yleistä turvallisuustasoa,
d)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevia päätöksiä valmistelevat ja tekevät ammattilaiset, jotka ovat asianmukaisesti pätevöityneet monimutkaisten järjestelmien hyväksyntään, joista on tehty tasoltaan riittävä turvallisuusselvitys ja jotka toimivat puolueettomasti,
e)
kaikkia asiaan liittyviä osapuolia, joiden turvallisuusetu on kyseessä, pyritään kuulemaan,
f)
kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät toteuttavat turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisstrategian mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksessa (EU) N:o 1285/2013 määriteltyä Euroopan komission roolia,
g)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat päätökset perustuvat asiaa koskevassa turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisstrategiassa määritellyn menettelyn mukaisesti jäsenvaltioiden turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnästä vastaavien kansallisten viranomaisten tekemiin paikallisiin turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskeviin päätöksiin,
h)
jatkuvalla, avoimella ja täysin ymmärrettävällä seurantamenettelyllä varmistetaan, että Euroopan GNSS-järjestelmien turvallisuusriskit ovat tiedossa, turvatoimet on määritelty näiden riskien vähentämiseksi hyväksyttävälle tasolle unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuustarpeet huomioon ottaen ja jotta ohjelmat toimisivat moitteettomasti ja että näitä toimenpiteitä sovelletaan syvyyssuuntaisen turvallisuuden käsitteen mukaisesti. Turvatoimien tehokkuutta on arvioitava jatkuvasti. Tämän turvallisuusriskien arviointiin ja hallintaan liittyvän menettelyn toteuttavat ohjelmien sidosryhmät yhdessä toistuvana prosessina,
i)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat päätökset tehdään ehdottoman itsenäisesti myös komissioon ja muihin ohjelmien toteuttamisesta ja palvelujen tarjonnasta vastaaviin elimiin samoin kuin viraston hallintoneuvoston toimitusjohtajaan nähden,
j)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia toteutettaessa on otettava asianmukaisesti huomioon tarve sovittaa toimet asianmukaisesti yhteen komission ja turvallisuusmääräysten täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten välillä,
k)
ohjelmien toteutukseen osallistuvien eri sidosryhmien on käsiteltävä EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja ja suojattava tällaiset tiedot niiden perusperiaatteiden ja vähimmäisnormien mukaisesti, jotka on vahvistettu EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja koskevissa neuvoston ja komission turvallisuussäännöissä.
11 artikla
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta
1. Perustetaan eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta, jäljempänä ’hyväksyntälautakunta’, suorittamaan tässä artiklassa vahvistetut tehtävät.
2. Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta suorittaa tehtävänsä ja erityisesti turvallisuuskysymyksiin liittyvät tehtävänsä tämän vaikuttamatta asetuksella (EU) N:o 1285/2013 komissiolle annettuun vastuuseen ja turvallisuusjärjestelyjen hyväksymistä koskevaan jäsenvaltioiden toimivaltaan.
3. Turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnästä vastaavana viranomaisena hyväksyntälautakunta toteuttaa eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnän osalta seuraavat tehtävät:
a)
se määrittää ja hyväksyy turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntästrategian, jossa esitetään:
i)
eurooppalaisten GNSS-järjestelmien hyväksynnän sekä niiden ja muiden järjestelmien mahdollisen yhteenliittämisen suorittamista ja ylläpitämistä varten tarvittavien toimintojen laajuus;
ii)
eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntämenettely, joka on yksityiskohtaisuudeltaan suhteutettu vaadittuun turvaamistasoon ja jossa tuodaan selkeästi esiin hyväksymisedellytykset; tämä menettely toteutetaan asiaa koskevien vaatimusten ja erityisesti asetuksen (EU) N:o 1285/2013 13 artiklassa tarkoitettujen vaatimusten mukaisesti;
iii)
hyväksyntämenettelyyn osallistuvien asiaankuuluvien sidosryhmien tehtävät;
iv)
hyväksyntäaikataulu, joka noudattaa ohjelmien eri vaiheita, erityisesti infrastruktuurin käyttöönotto, palvelujen tarjoaminen ja järjestelmän kehittäminen;
v)
jäsenvaltioiden turvallisuusasioissa toimivaltaisten kansallisten yksikköjen suorittaman, järjestelmiin liitettyjen verkkojen ja Galileo-ohjelmassa käyttöön otettuun järjestelmään liitettyjen PRS-laitteiden turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnän periaatteet;
b)
se tekee turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat päätökset, jotka koskevat erityisesti satelliittien laukaisun hyväksymistä, lupaa käyttää järjestelmiä niiden eri konfiguraatioissa ja eri yksikköjä varten aina avaruussignaaliin asti ja se mukaan lukien, sekä lupaa käyttää maa-asemia. Galileo-ohjelmassa käyttöön otettuun järjestelmään liitettyjen verkkojen ja PRS-laitteiden osalta hyväksyntälautakunta tekee ainoastaan päätökset, jotka koskevat elimille myönnettävää lupaa kehittää ja valmistaa PRS-vastaanottimia tai PRS-turvamoduuleja, ottaen huomioon turvallisuusasioissa toimivaltaisten kansallisten yksikköjen antamat neuvot ja yleiset turvallisuusriskit;
c)
se tarkastelee kaikkia turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään liittyviä asiakirjoja ja, lukuun ottamatta asiakirjoja, joiden hyväksyminen kuuluu asetuksen (EU) N:o 1285/2013 13 artiklan ja päätöksen N:o 1104/2011/EU 8 artiklan nojalla komissiolle, hyväksyy ne;
d)
se antaa toimivaltansa puitteissa neuvoja komissiolle asetuksen (EU) N:o 1285/2013 13 artiklassa ja päätöksen N:o 1104/2011/EU 8 artiklassa tarkoitettujen säädösten tekstiluonnosten laadinnassa, myös turvallisuusmenettelyjen (SecOPs) vahvistamisessa, ja antaa lopullisen kantansa sisältävän lausunnon;
e)
se tarkastelee turvallisuusriskinarviointia, joka on kehitetty 10 artiklan h alakohdassa tarkoitetun valvontamenettelyn mukaan, ottaen huomioon yhdenmukaisuuden tämän kohdan c alakohdassa tarkoitettujen asiakirjojen sekä asetuksen (EU) N:o 1285/2013 13 artiklan ja päätöksen N:o 1104/2011/EU 8 artiklan mukaisesti laadittujen asiakirjojen kanssa, ja hyväksyy sen; se toimii yhteistyössä komission kanssa riskinvähentämistoimenpiteiden määrittelemiseksi;
f)
se tarkistaa eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään liittyvien turvatoimien täytäntöönpanon tekemällä tai teettämällä turvallisuutta koskevia arviointeja, tarkastuksia tai uudelleentarkasteluja tämän asetuksen 12 artiklan b alakohdan mukaisesti;
g)
se vahvistaa elektroniselta salakuuntelulta suojaavien hyväksyttyjen tuotteiden (TEMPEST) ja toimenpiteiden valinnan ja eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuuden varmistamiseen käytettyjen hyväksyttyjen salaustuotteiden valinnan;
h)
se hyväksyy eurooppalaisten GNSS-järjestelmien ja muiden järjestelmien yhteenliittämisen tai tarvittaessa osallistuu asiaankuuluvan turvallisuusasioissa toimivaltaisen yksikön kanssa yhteiseen hyväksymiseen;
i)
se sopii asianomaisen jäsenvaltion kanssa 12 artiklan c alakohdassa tarkoitetusta pääsyn valvontaa koskevasta mallista;
j)
se ilmoittaa komissiolle tämän artiklan 11 kohdassa tarkoitettujen riskiraporttien perusteella tekemästään riskinarvioinnista ja antaa komissiolle neuvoja jäännösriskin käsittelyvaihtoehdoista tietyn turvallisuushyväksyntäpäätöksen osalta;
k)
se avustaa tiiviissä yhteistyössä komission kanssa neuvostoa yhteisen toiminnan 2004/552/YUTP täytäntöönpanossa neuvoston nimenomaisesta pyynnöstä;
l)
se suorittaa tehtäviensä hoitamisen kannalta tarvittavat kuulemiset.
4. Hyväksyntälautakunnan tehtävänä on lisäksi:
a)
laatia ja hyväksyä 8 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetun monivuotisen työohjelman se osa, joka liittyy tähän lukuun kuuluviin operatiivisiin toimiin sekä näiden toimien toteuttamiseen tarvittaviin taloudellisiin ja henkilöstöresursseihin, ja toimittaa se hyvissä ajoin hallintoneuvostolle, jotta se voidaan sisällyttää monivuotiseen työohjelmaan;
b)
laatia ja hyväksyä 8 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetun vuotuisen työohjelman se osa, joka liittyy tähän lukuun kuuluviin operatiivisiin toimiin sekä näiden toimien toteuttamiseen tarvittaviin taloudellisiin ja henkilöstöresursseihin, ja toimittaa se hyvissä ajoin hallintoneuvostolle, jotta se voidaan sisällyttää vuotuiseen työohjelmaan;
c)
laatia ja hyväksyä 6 artiklan 2 kohdan h alakohdassa tarkoitetun vuosikertomuksen se osa, joka koskee tähän lukuun kuuluviin viraston toimintaa ja näkymiä ja näiden toimien toteuttamiseen tarvittavia taloudellisia ja henkilöstöresursseja, ja toimittaa se hyvissä ajoin hallintoneuvostolle, jotta se voidaan sisällyttää vuosikertomukseen;
d)
vahvistaa ja julkaisee työjärjestyksensä;
5. Komissio pitää hyväksyntälautakunnan jatkuvasti ajan tasalla lautakunnan päätösten vaikutuksista ohjelmien asianmukaiseen toteuttamiseen ja jäännösriskin käsittelysuunnitelmien täytäntöönpanosta. Hyväksyntälautakunta panee merkille kaikki komission lausunnot.
6. Hyväksyntälautakunta toimittaa päätöksensä komissiolle.
7. Hyväksyntälautakunnassa on yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta, yksi edustaja komissiosta ja yksi korkean edustajan edustaja. Jäsenvaltioiden, komission ja korkean edustajan on pyrittävä rajoittamaan edustajiensa vaihtuvuutta hyväksyntälautakunnassa. Hyväksyntälautakunnan jäsenten toimikausi on neljä vuotta, ja se voidaan uusia. ESAn edustaja kutsutaan hyväksyntälautakunnan kokouksiin tarkkailijaksi. Poikkeustapauksissa kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen edustajia voidaan myös kutsua kokouksiin tarkkailijoina, kun käsitellään näihin kolmansiin maihin tai kansainvälisiin järjestöihin suoraan liittyviä asioita. Kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen edustajien osallistumisesta ja sen ehdoista määrätään 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen sopimusten avulla, joiden on oltava hyväksyntälautakunnan työjärjestyksen mukaisia.
8. Hyväksyntälautakunta valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kaikkien äänioikeutettujen jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä. Varapuheenjohtaja toimii puheenjohtajan sijaisena tämän ollessa estyneenä.
Hyväksyntälautakunnalla on valta erottaa puheenjohtaja, varapuheenjohtaja tai molemmat. Se tekee tätä koskevan päätöksensä jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.
Hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi on kaksi vuotta, ja se voidaan uusia kerran. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi päättyy silloin, kun heidän jäsenyytensä hyväksyntälautakunnassa päättyy.
9. Hyväksyntälautakunnalla on oltava käytettävissään kaikki tarvittavat henkilöstö- ja materiaaliresurssit asianmukaisten hallinnollisten tukitoimintojen suorittamiseksi ja jotta se pystyy yhdessä 11 kohdassa tarkoitettujen elinten kanssa toteuttamaan tehtävänsä itsenäisesti, erityisesti käsitellessään asiakirjoja, aloittaessaan ja seuratessaan turvallisuusmenettelyjen toteuttamista ja suorittaessaan järjestelmien turvallisuustarkastuksia, valmistellessaan päätöksiä sekä järjestäessään kokouksiaan. Sillä on oltava käytössään kaikki virastossa oleva tieto, jota se tarvitsee tehtäviensä hoitamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan i alakohdassa tarkoitettuja itsenäisyyden ja riippumattomuuden periaatteita.
10. Hyväksyntälautakunta ja sen alaisuuteen asetettu viraston henkilöstö suorittavat tehtävänsä ohjelman tavoitteiden mukaisesti siten, että itsenäisyys ja riippumattomuus viraston muista toimista ja erityisesti järjestelmien käyttöön liittyvistä operatiivisista toimista on taattu. Tämän vuoksi viraston tähän lukuun kuuluvien toimien toteuttamiseen osallistuvan henkilöstön ja viraston muun henkilöstön toimet on erotettava organisatorisesti toisistaan. Hyväksyntälautakunta ilmoittaa välittömästi toimitusjohtajalle, hallintoneuvostolle ja komissiolle, mikäli ilmenee mitään sellaista, mikä voisi olla esteenä sen itsenäisyydelle tai riippumattomuudelle. Mikäli virastossa ei pystytä korjaamaan asiaa, komissio tutkii tilanteen kuulleen asiaankuuluvia osapuolia. Komissio toteuttaa tämän tutkimuksen tulosten pohjalta asianmukaiset korjaustoimenpiteet, jotka virasto panee täytäntöön, ja ilmoittaa niistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
11. Hyväksyntälautakunta perustaa alaisuudessaan toimivia elimiä, jotka toimivat sen ohjeiden mukaisesti ja jotka käsittelevät erityiskysymyksiä. Samalla kun lautakunta varmistaa työn jatkuvuuden, se perustaa erityisesti paneelin, joka tekee turvallisuusanalyysikatsauksia ja testejä asiaankuuluvien riskiraporttien laatimiseksi avustaakseen hyväksyntälautakuntaa tämän päätösten valmistelussa. Hyväksyntälautakunta voi perustaa tämän paneelin työtä edistäviä asiantuntijatyöryhmiä ja hajottaa niitä.
12. Galileo-ohjelman käyttöönottovaiheessa perustetaan, tämän vaikuttamatta jäsenvaltioiden toimivaltaan ja asetuksen (EU) N:o 1285/2013 14 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuihin Euroopan GNSS-virastolle uskottuihin tehtäviin, hyväksyntälautakunnan valvoma jäsenvaltioiden asiantuntijatyöryhmä suorittamaan salatun aineiston jakelusta vastaavan viranomaisen tehtäviä, jotka liittyvät EU:n salausteknisen aineiston hallinnointiin, erityisesti seuraavaa varten:
i)
lentojen salausavainten ja muiden Galileo-ohjelman nojalla perustetun järjestelmän toiminnalle tarpeellisten avainten hallinnointi;
ii)
PRS-salausavainten kirjanpitoon, turvalliseen käsittelyyn, varastointiin ja jakeluun liittyvien menettelyjen perustamisen ja toimeenpanon tarkistaminen.
13. Jos tämän asetuksen 10 artiklassa tarkoitettuihin yleisiin periaatteisiin perustuvaa yhteistä näkemystä ei saavuteta, hyväksyntälautakunta tekee päätökset määräenemmistöllä siten kuin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklassa on määrätty ja rajoittamatta tämän asetuksen 9 artiklan soveltamista. Komission edustaja ja korkean edustajan edustaja eivät osallistu äänestykseen. Hyväksyntälautakunnan puheenjohtaja allekirjoittaa lautakunnan puolesta lautakunnan hyväksymät päätökset.
14. Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ilman kohtuutonta viivettä turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntäpäätösten tekemisen vaikutuksesta ohjelmien asianmukaiseen toteutukseen. Jos komissio katsoo, että hyväksyntälautakunnan tekemä päätös voi vaikuttaa merkittävästi ohjelmien asianmukaiseen toteuttamiseen, esimerkiksi niiden kustannuksiin, aikatauluun tai tuloksiin, se ilmoittaa asiasta välittömästi Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
15. Euroopan parlamentin ja neuvoston näkemykset, jotka olisi ilmaistava yhden kuukauden kuluessa, huomioon ottaen komissio voi hyväksyä minkä tahansa asianmukaisen toimenpiteen asetuksen (EU) N:o 1285/2013 mukaisesti.
16. Hallintoneuvostolle tiedotetaan määräajoin hyväksyntälautakunnan työn edistymisestä.
17. Hyväksyntälautakunta noudattaa työskentelyaikataulussaan asetuksen (EU) N:o 1285/2013 27 artiklassa tarkoitettua vuotuista työohjelmaa.”
5)
Lisätään artikla seuraavasti:
”11 a artikla
Hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan tehtävät
1. Hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan tehtävänä on
a)
hallinnoida turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia hyväksyntälautakunnan alaisuudessa;
b)
panna täytäntöön hyväksyntälautakunnan valvonnassa viraston monivuotisten ja vuotuisten työohjelmien tähän lukuun kuuluvat osat;
c)
tehdä yhteistyötä toimitusjohtajan kanssa ja auttaa tätä laatimaan 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu henkilöstötaulukkoa koskeva esitys ja viraston organisaatiorakenne;
d)
laatia 8 artiklan g alakohdassa tarkoitetun edistymiskertomuksen se osa, joka koskee tässä luvussa käsiteltyjä operatiivisia toimia, ja toimittaa se hyväksyntälautakunnalle ja toimitusjohtajalle hyvissä ajoin, niin että se voidaan liittää edistymiskertomukseen;
e)
laatia 8 artiklan h alakohdassa tarkoitetun vuosikertomuksen ja r alakohdassa tarkoitetun toimintasuunnitelman se osa, joka koskee tässä luvussa käsiteltyjä operatiivisia toimia, ja toimittaa se toimitusjohtajalle hyvissä ajoin;
f)
edustaa virastoa tähän lukuun kuuluvien toimien ja päätösten osalta;
g)
käyttää tämän luvun mukaisiin toimiin osallistuvan viraston henkilöstön suhteen 6 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä valtuuksia, jotka on siirretty hänelle 6 artiklan 3 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti.
2. Tähän lukuun kuuluvien toimien osalta Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat kutsua hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan vaihtamaan näkemyksiä näiden toimielinten kanssa viraston työstä ja näkymistä, myös monivuotisista ja vuotuisista työohjelmista.”;
6)
Korvataan 12 artiklan b alakohta seuraavasti:
”b)
annettava turvallisuusasioissa toimivaltaisten kansallisten yksikköjen suostumuksella ja valvonnassa hyväksyntälautakunnan asianmukaisesti valtuuttamille henkilöille, myös lautakunnan päättämiä turvallisuustarkastuksia ja testejä varten ja 10 artiklan h alakohdassa tarkoitettua turvallisuusriskin seurantamenettelyä varten, pääsy kaikkiin turvallisuusluokiteltuihin tietoihin ja kaikille lainkäyttövaltaansa kuuluville ja/tai järjestelmien turvallisuuteen liittyville laitosalueille kansallisten lakiensa ja asetustensa mukaisesti ja syrjimättä jäsenvaltioiden kansalaisia heidän kansalaisuutensa perusteella. Nämä tarkastukset ja testit toteutetaan seuraavien periaatteiden mukaisesti:
i)
korostetaan turvallisuuden ja tehokkaan riskinhallinnan merkitystä tarkastetuissa yksiköissä;
ii)
suositellaan vastatoimia niiden erityisten vaikutusten lieventämiseksi, joita turvallisuusluokiteltujen tietojen luottamuksellisuuden, eheyden tai käytettävyyden menetyksellä on.”
7)
Muutetaan 13 artikla seuraavasti:
a)
Korvataan 3 kohta seuraavasti:
”3. Toimitusjohtaja laatii, III lukuun kuuluvien toimien osalta tiiviissä yhteistyössä hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan kanssa, viraston seuraavan varainhoitovuoden tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvioesityksen erottamalla selvästi toisistaan tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvioesityksen turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat osat ja viraston muut toimet. Hyväksyntälautakunnan puheenjohtaja voi kirjoittaa lausunnon tästä ehdotuksesta, ja toimitusjohtaja toimittaa sekä ennakkoarvioesityksen että lausunnon hallintoneuvostolle ja hyväksyntälautakunnalle yhdessä henkilöstötaulukon kanssa.”;
b)
korvataan 5 ja 6 kohta seuraavasti:
”5. Hallintoneuvosto laatii vuosittain tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvioesityksen perusteella ja III lukuun kuuluvien toimien osalta tiiviissä yhteistyössä hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan kanssa ennakkoarvion viraston tuloista ja menoista seuraavaa varainhoitovuotta varten.
6. Hallintoneuvosto toimittaa tämän ennakkoarvion, johon sisältyy henkilöstötaulukkoa koskeva esitys ja alustava vuotuinen työohjelma, viimeistään 31 päivänä maaliskuuta komissiolle sekä kolmansille maille tai kansainvälisille järjestöille, joiden kanssa unioni on tehnyt 23 artiklan 1 kohdan mukaisia sopimuksia.”
8)
Korvataan 14 artiklan 10 kohta seuraavasti:
”10. Ennen vuoden N + 2 huhtikuun 30 päivää Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta toimitusjohtajalle vastuuvapauden varainhoitovuoden N talousarvion toteuttamisesta. Poikkeuksena tästä on talousarvion toteuttamisen se osa, johon kuuluvat virastolle asetuksen (EU) N:o 1285/2013 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarvittaessa uskotut tehtävät, joihin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (18) 164 ja 165 artiklassa tarkoitettua menettelyä.
9)
Lisätään luku seuraavasti:
”IV a LUKU
HENKILÖSTÖRESURSSIT
15 a artikla
Henkilöstö
1. Viraston palveluksessa olevaan henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä, muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja sekä unionin toimielinten näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen soveltamiseksi yhteisesti antamia sääntöjä.
2. Viraston henkilöstö muodostuu työntekijöistä, jotka virasto ottaa palvelukseensa tehtäviensä suorittamiseksi. Heistä tehdään asianmukainen turvallisuusselvitys, joka vastaa heidän käsittelemiensä tietojen turvallisuustasoa.
3. Viraston omissa menettelysäännöissä, kuten hallintoneuvoston työjärjestyksessä, hyväksyntälautakunnan työjärjestyksessä, virastoon sovellettavissa varainhoitoa koskevissa säännöksissä, henkilöstösääntöjen soveltamissäännöissä ja asiakirjojen saatavuutta koskevissa säännöissä taataan turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia suorittavan henkilöstön itsenäisyys ja riippumattomuus viraston muita tehtäviä hoitavaan henkilöstöön nähden 10 artiklan i alakohdan mukaisesti.
15 b artikla
Toimitusjohtajan nimittäminen ja toimikausi
1. Toimitusjohtaja nimitetään viraston väliaikaiseksi toimihenkilöksi muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohdan mukaisesti.
2. Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan tämän ansioiden ja todistuksin osoitettujen hallinnollisten ja johtamistaitojen sekä tehtävään soveltuvan pätevyyden ja kokemuksen perusteella komission ehdottamalta ehdokkaiden listalta, joka on laadittu Euroopan unionin virallisessa lehdessä tai muissa julkaisuissa julkaistun kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen järjestetyn avoimen kilpailun perusteella.
Hallintoneuvoston valitsema ehdokas voidaan kutsua pian valinnan jälkeen antamaan lausunto Euroopan parlamentille ja vastaamaan parlamentin jäsenten kysymyksiin.
Hallintoneuvoston puheenjohtaja edustaa virastoa toimitusjohtajan työsopimuksen tekemisen yhteydessä.
Hallintoneuvosto tekee toimitusjohtajan nimittämistä koskevan päätöksensä jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.
3. Toimitusjohtajan toimikausi on viisi vuotta. Toimikauden päättyessä komissio tekee arvioinnin toimitusjohtajan tehtävänhoidosta ottaen huomioon viraston tulevat tehtävät ja haasteet.
Hallintoneuvosto voi komission ehdotuksesta ja ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu arviointi huomioon ottaen jatkaa toimitusjohtajan toimikautta kerran enintään neljän vuoden jaksoksi.
Hallintoneuvosto tekee toimitusjohtajan toimikauden jatkamista koskevan päätöksen jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.
Mikäli toimitusjohtajan toimikautta on jatkettu, hän ei voi osallistua samaa tointa koskevaan valintamenettelyyn sen jälkeen.
Hallintoneuvosto ilmoittaa Euroopan parlamentille aikeestaan jatkaa toimitusjohtajan toimikautta. Toimitusjohtaja voidaan kutsua ennen tällaisen määräajan pidentämistä antamaan lausunto Euroopan parlamentin asiaan kuuluville valiokunnille ja vastaamaan valiokunnan jäsenten esittämiin kysymyksiin.
4. Hallintoneuvosto voi komission tai jäsentensä yhden kolmasosan ehdotuksesta tehdä toimitusjohtajan erottamista koskevan päätöksen jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.
5. Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat kutsua toimitusjohtajan vaihtamaan näkemyksiä näiden toimielinten kanssa viraston työstä ja näkymistä, myös vuotuisesta ja monivuotisesta työohjelmasta. Tässä näkemysten vaihdossa ei käsitellä asioita, jotka liittyvät III lukuun kuuluviin turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimiin.
15 c artikla
Kansalliset asiantuntijat
Virasto voi käyttää myös kansallisia asiantuntijoita. Heistä tehdään asianmukainen turvallisuusselvitys, joka vastaa heidän käsittelemiensä tietojen turvallisuustasoa. Näihin henkilöihin ei sovelleta henkilöstösääntöjä eikä muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja.”
10)
Korvataan 16 ja 17 artikla seuraavasti:
”16 artikla
Petosten torjunta
1. Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi virastoon sovelletaan rajoituksetta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (19) säännöksiä. Tämän vuoksi virasto liittyy Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission tekemään toimielinten väliseen sopimukseen (20) ja antaa kyseisen sopimuksen liitteenä olevan mallipäätöksen mukaisesti säännöt, jotka koskevat viraston työntekijöitä ja kansallisia asiantuntijoita.
2. Tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet valvoa viraston rahoituksen edunsaajia sekä viraston kautta unionin varoja vastaanottaneita toimeksisaajia ja alihankkijoita sille toimitettujen asiakirjojen perusteella tai paikan päällä suoritettavin tarkastuksin.
3. Euroopan petostentorjuntavirasto voi asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (21) säännösten mukaisesti suorittaa viraston myöntämään tukeen tai viraston tekemiin sopimuksiin liittyviä tutkimuksia, joihin voi kuulua paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, torjuakseen petoksia, lahjontaa ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavaa muuta laitonta toimintaa.
4. Viraston kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tekemissä yhteistyösopimuksissa, viraston kolmansien maiden kanssa tekemissä avustussopimuksissa ja -päätöksissä sekä kaikissa viraston rahoituspäätöksissä on nimenomaisesti annettava tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä toimivaltuuksiensa mukaisesti tarkastuksia ja tutkimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.
17 artikla
Erioikeudet ja vapaudet
Virastoon ja sen edellä 15 a artiklassa tarkoitettuun henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitettyä pöytäkirjaa N:o 7 Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista.
11)
Poistetaan 18 artikla.
12)
Korvataan 22 ja 23 artikla seuraavasti:
”22 artikla
Arkaluonteisia tai turvallisuusluokiteltuja tietoja koskevat turvallisuussäännöt
1. Virasto soveltaa EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevia komission turvallisuussääntöjä.
2. Virasto voi omissa menettelysäännöissään vahvistaa säännöksiä arkaluonteisten mutta turvallisuusluokittelemattomien tietojen käsittelemiseksi. Näissä säännöksissä käsitellään muun muassa tällaisten tietojen vaihtoa, käsittelyä ja säilyttämistä.
22 a artikla
Eturistiriidat
1. Hallintoneuvoston ja hyväksyntälautakunnan jäsenten, toimitusjohtajan sekä kansallisten asiantuntijoiden ja tarkkailijoiden on tehtävä sitoumuksistaan ja etunäkökohdistaan ilmoitus, jossa he toteavat, onko olemassa heidän riippumattomuuttaan mahdollisesti vaarantavia välittömiä tai välillisiä etunäkökohtia. Ilmoituksen on oltava täsmällinen ja täydellinen. Ilmoitus on tehtävä kirjallisena palvelukseen ottamisen yhteydessä, ja se on uusittava vuosittain. Sen tiedot on päivitettävä aina tarvittaessa ja erityisesti kyseisten henkilöidenhenkilökohtaisen tilanteen muuttuessa merkittävällä tavalla.
2. Hallintoneuvoston ja hyväksyntälautakunnan jäsenten, toimitusjohtajan sekä kansallisten asiantuntijoiden ja tarkkailijoiden ja tilapäisiin työryhmiin osallistuvien ulkopuolisten asiantuntijoiden on ilmoitettava tarkoin ja täydellisesti ennen jokaista kokousta esityslistalla oleviin asioihin liittyvistä etunäkökohdistaan, jotka saattavat vaarantaa heidän riippumattomuutensa, ja pidättäydyttävä osallistumasta näitä kohtia koskevaan keskusteluun tai äänestykseen.
3. Hallintoneuvoston ja hyväksyntälautakunnan on määriteltävä työjärjestyksessään käytännön järjestelyt 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua etunäkökohtien ilmoittamista koskevaa sääntöä ja eturistiriitojen hallintaa varten.
23 artikla
Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen osallistuminen
1. Kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt voivat osallistua viraston toimintaan. Osallistuminen ja sen ehdot vahvistetaan unionin ja kyseisen kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön sopimuksessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.
2. Näihin sopimuksiin sisältyvien asianomaisten määräysten mukaisesti laaditaan käytännön järjestelyjä, joissa määritellään kolmansien maiden tai kansainvälisen järjestön viraston toimintaan osallistumisen käytännön säännöt, mukaan lukien viraston tekemiin aloitteisiin osallistumista, rahoitusosuuksia ja henkilöstöä koskevat järjestelyt.
23 a artikla
Yhteishankinnat jäsenvaltioiden kanssa
Virasto voi tehtäviensä hoitamiseksi tehdä jäsenvaltioiden kanssa yhteisiä hankintasopimuksia komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 säädettyjen menettelyjen mukaisesti (22).
13)
Korvataan 26 artikla seuraavasti:
”26 artikla
Uudelleentarkastelu, arviointi ja tarkastukset
1. Komissio tekee viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016 ja sen jälkeen viiden vuoden välein virastosta arvioinnin, jossa arvioidaan etenkin viraston vaikutusta, tehokkuutta, sen toiminnan moitteettomuutta, sen työskentelymenetelmiä, sen tarpeita sekä sille osoitettujen resurssien käyttöä. Arvioinnissa tarkastellaan erityisesti viraston tehtävien kohdealan tai laadun mahdollista muuttamista ja tällaisen muutoksen rahoitusvaikutuksia. Arvioinnissa tarkastellaan, miten virasto on soveltanut eturistiriitoja koskevaa toimintatapaa, ja tutkitaan, ilmeneekö olosuhteissa mitään, mikä olisi voinut vaarantaa hyväksyntälautakunnan itsenäisyyden ja riippumattomuuden.
2. Komissio toimittaa arviointikertomuksen sekä sitä koskevat päätelmänsä Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä viraston hallintoneuvostolle ja hyväksyntälautakunnalle. Arvioinnin tulokset ovat julkisia.
3. Joka toinen arviointi sisältää tutkimuksen siitä, miten virasto on suoriutunut tehtävistään tavoitteisiin nähden. Jos komissio toteaa, että viraston toiminnan jatkaminen ei ole enää perusteltua ottaen huomioon sille asetetut tavoitteet ja tehtävät, se voi tarvittaessa ehdottaa tämän asetuksen kumoamista.
4. Viraston toiminnan tuloksellisuudesta voidaan teettää ulkopuolisia tarkastuksia hallintoneuvoston tai komission pyynnöstä.”
2 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 16 päivänä huhtikuuta 2014.