RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 796/2012
af 30. august 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1136/2006 (2) (»den oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på 27,1 % og 47,4 % på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(2)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (3) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen den 26. april 2011 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af LAMMA (Lever arch mechanism manufacturers association) på vegne af tre EU-producenter (»ansøgeren«), som tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 50 %, af den samlede EU-produktion af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel).
(3)
Anmodningen indeholdt tilstrækkelige beviser for, at udløbet af de foranstaltninger, der var indført på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Kina, sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 23. juli 2011 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Undersøgelse
4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(5)
Undersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2010 til den 30. juni 2011 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, andre kendte EU-producenter, eksporterende producenter i det pågældende land, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for det pågældende land om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(7)
De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(8)
I betragtning af det åbenbart store antal eksporterende producenter i Kina, ikke forretningsmæssigt forbundne importører og EU-producenter blev det i indledningsmeddelelsen angivet, at man påtænkte at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(9)
I betragtning af antallet af eksporterende producenter i Kina og ikke forretningsmæssigt forbundne importører og for at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. Da ingen af de eksporterende producenter i Kina gav sig til kende og meddelte Kommissionen de oplysninger, der var blevet anmodet om i indledningsmeddelelsen, og da kun en ikke forretningsmæssigt forbundet importør gav sig til kende uden at meddele Kommissionen de oplysninger, der var blevet anmodet om i indledningsmeddelelsen, blev det ikke fundet hensigtsmæssigt at gøre brug af stikprøveudtagning i disse tilfælde.
(10)
Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af to virksomheder ud af de seks EU-producenter, som man havde kendskab til inden undersøgelsens indledning, og de blev udvalgt ud fra deres salg og produktion af den pågældende vare i 2010 og deres geografiske placering i Unionen. Stikprøven repræsenterede over 50 % af den samlede anslåede EU-produktion og det anslåede salg i NUP. Interesserede parter blev opfordret til at gennemse sagsakterne og fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Ingen interesserede parter gjorde indsigelser imod den foreslåede stikprøve.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to EU-producenter i stikprøven, den importør, der gav sig til kende, og til alle brugere, som den vidste var berørt af sagen.
(12)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de to EU-producenter i stikprøven og to brugere. Den ikke forretningsmæssigt forbundne importør, der, jf. betragtning 9, gav sig til kende, besvarede ikke stikprøvespørgsmålene og indsendte heller ikke en spørgeskemabesvarelse.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
a)
EU-producenter
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Italien
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovenien
b)
bruger
-
HIT OFFICE s.r.o. Teplice, Tjekkiet.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(14)
Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er den samme som i den oprindelige forordning, nemlig bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), der almindeligvis anvendes til at arkivere løsblade og andre dokumenter i løsbladebind eller brevordnere, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8305 10 00 (Taric-kode 8305100050) (»den pågældende vare«) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina. Disse bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) består af kraftige bueformede metalstykker (normalt to) på en plade med mindst en udløser, som giver mulighed for at indsætte og arkivere løsblade og andre dokumenter. Ringmekanismer, som tariferes under samme KN-kode, indgår ikke i varedækningen for den pågældende vare i forbindelse med denne undersøgelse.
(15)
Den nuværende undersøgelse bekræftede konklusionen fra den oprindelige undersøgelse, nemlig at den pågældende vare og den vare, som fremstilles i Unionen af EU-producenterne, har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(16)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers bortfald ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
1. Indledende bemærkninger
(17)
Ingen af de kendte kinesiske eksporterende producenter, der blev kontaktet ved indledningen af proceduren, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, jf. betragtning 9. De kinesiske myndigheder blev underrettet herom, såvel som om den mulige anvendelse af grundforordningens artikel 18, stk. 1, og fik mulighed for at fremsætte bemærkninger. Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger i denne henseende.
(18)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1, måtte konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping derfor baseres på de foreliggende faktiske oplysninger og navnlig offentligt tilgængelige oplysninger såsom virksomhedernes websteder og produktsøgemaskiner, oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse og oplysninger indhentet fra de samarbejdsvillige parter i den fornyede undersøgelse (navnlig ansøgerne og EU-producenterne i stikprøven).
2. Dumping af importen i NUP
(19)
Med henblik på at fastsætte en normal værdi blev der i indledningsmeddelelsen givet mulighed for anvendelsen af et referenceland.
(20)
Hvad angår eksportprisen, var Kommissionen ikke i stand til at fastsætte mængderne eller priserne for eksportsalget på transaktionsbasis som følge af manglende samarbejde fra de to eksporterende producenter i Kina og de ikke forretningsmæssigt forbundne importører på EU-markedet. Derfor undersøgte Kommissionen alternative måder til at fastslå eksportprisen.
(21)
Det blev indledningsvis overvejet, om Eurostat sammenholdt med andre tilgængelige data kunne anvendes som en alternativ metode til at fastsætte eksportpriserne. Disse oplysninger blev fundet uegnede, for så vidt at en af kilderne også omfattede import af andre varer end den pågældende vare, og de andre kilder gav ikke mulighed for at sammenligne eksportpriserne pr. varetype med EU-erhvervsgrenens.
(22)
Dernæst undersøgte Kommissionen også, om man kunne anvende de eksportpriser, der fremgik af anmodningen om en fornyet undersøgelse. Det skal erindres, at denne metode blev anvendt i den oprindelige undersøgelse, og at man herved opnår en sammenligning pr. varetype. Fakturaerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse vedrørte dog eksportpriser til andre tredjelande.
(23)
Der kunne følgelig ikke foretages en dumpingberegning på grundlag af eksportprisen til Unionen, og det var ikke muligt at træffe en positiv afgørelse om dumping. Undersøgelsen fokuserede derfor på sandsynligheden for fornyet dumping.
3. Sandsynligheden for fornyet dumping
(24)
Hvad angår undersøgelsen af sandsynligheden for fornyet dumping, blev følgende elementer analyseret: forholdet mellem den normale værdi og priserne ved eksport til tredjelande, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina og EU-markedets tiltrækningskraft i forhold til importen fra Kina.
3.1. Forholdet mellem den normale værdi og priserne ved eksport til tredjelande
(25)
På grund af det manglende samarbejde fra de eksporterende producenter i Kina blev den normale værdi sammenlignet med eksportpriserne fra Kina i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
3.1.1. Grundlag for fastsættelse af normal værdi
(26)
Da Kina er en overgangsøkonomi, måtte den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller prisen ved salg fra referencelandet til andre lande, herunder Unionen, eller, hvis dette ikke var muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(27)
EU-erhvervsgrenens anmodning om en fornyet undersøgelse opregnede en række producenter i andre markedsøkonomier end Unionen (nemlig Indien, Iran og Thailand). Efter indledningen af undersøgelsen blev disse producenter kontaktet af Kommissionen lige som andre potentielle producenter i disse lande, der kunne identificeres ud fra offentligt tilgængelige kilder.
(28)
I indledningsmeddelelsen fremgik det, at hvis producenter fra andre markedsøkonomier end Unionen ikke samarbejdede, påtænkte Kommissionen at anvende de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen som grundlag for fastsættelse af den normale værdi. De priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen, blev faktisk anvendt som grundlag for at fastsætte den normale værdi i den oprindelige undersøgelse.
(29)
Ingen af de interesserede parter fremsatte bemærkninger om det hensigtsmæssige i at anvende dette grundlag for at fastsætte den normale værdi.
(30)
Ingen af de producenter, som Kommissionen kontaktede i lande med markedsøkonomi uden for Unionen, besluttede at samarbejde i forbindelse med denne undersøgelse.
(31)
På dette grundlag havde Kommissionen ikke andet valg end at anvende de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen, som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi.
3.1.2. Normal værdi
(32)
Den normale værdi blev i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), og jf. betragtning 26-31, fastsat ved at anvende den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen for samme vare i normal handel.
(33)
Dermed blev den normale værdi fastsat som den vejede gennemsnitlige salgspris for EU-producenterne i stikprøven på hjemmemarkedet ved salg til uafhængige kunder.
(34)
Det blev først efterprøvet, hvorvidt det samlede hjemmemarkedssalg af den samme vare fra EU-producenterne i stikprøven til uafhængige kunder var repræsentativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om den samlede mængde udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den pågældende vare, som var blevet eksporteret til Unionen. Da de eksporterende producenter i Kina ikke samarbejdede, blev oplysningerne om den samlede mængde, som eksporteredes til Unionen, fastlagt ud fra de foreliggende faktiske oplysninger. Eurostat og andre statistikker blev, jf. betragtning 21, fundet uegnede til at fastslå sandsynligheden for fortsat dumping, men de kan dog anvendes til at angive et importniveau (som er nødvendigt for den samlede mængde, der eksporteredes fra Kina) til Unionen. På dette grundlag blev det samlede hjemmemarkedssalg for EU-producenterne i stikprøven fundet tilstrækkeligt repræsentativt i NUP. Da de eksporterende producenter i Kina ikke samarbejdede, var det ikke muligt at analysere repræsentativiteten pr. varetype.
(35)
Kommissionen undersøgte derefter, om hjemmemarkedssalget for hver af EU-producenterne i stikprøven kan anses for at have fundet sted i normal handel, dvs. om de gennemsnitlige salgspriser for hver EU-producent i stikprøven var på niveau med eller over de gennemsnitlige produktionsomkostninger og dermed rentable.
(36)
På dette grundlag blev det fastslået, at EU-producenternes salg generelt var rentabelt, og den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag den vejede gennemsnitlige salgspris for EU-producenterne i stikprøven.
3.1.3. Eksportpris
(37)
Da de eksporterende producenter ikke samarbejdede, blev det konkluderet, at det bedst egnede grundlag var de oplysninger om eksportpriserne fra Kina til tredjelande, som fremgik af klagen.
3.1.4. Sammenligning
(38)
Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget ab fabrik. Sammenligningen viste, at eksportprisen til tredjelandene i anmodningen om en fornyet undersøgelse var væsentligt lavere end den normale værdi (over 30 %). Dette indikerer, at priserne til Unionen sandsynligvis vil blive dumpede, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.2. De eksporterende producenters produktionskapacitet
(39)
Da de eksporterende producenter ikke samarbejdede, er følgende konklusioner især baseret på oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse krydstjekket med offentligt tilgængelige oplysninger, hvor dette var muligt.
(40)
På dette grundlag blev det konstateret, at den kinesiske produktionskapacitet af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) kan anslås til mellem mindst 600 og 700 millioner enheder, hvilket er baseret på oplysninger fra EU-erhvervsgrenen.
(41)
De oplysninger, som blev indhentet som led i undersøgelsen, viser desuden, at produktionskapaciteten for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i Kina nemt kan øges bl.a. ved ansættelse af yderligere personale og ved at begrænsede investeringer i maskiner i tilfælde af øget efterspørgsel.
(42)
Ingen af de interesserede parter fremsatte bemærkninger eller fremsendte oplysninger vedrørende produktionskapacitet i Kina.
(43)
På dette grundlag er produktionskapaciteten i Kina ca. 170 %-350 % højere end EU-forbruget og væsentligt højere end EU-produktionen.
3.3. De kinesiske eksporterende producenters produktion og uudnyttede kapacitet
(44)
Da de eksporterende producenter ikke samarbejdede, blev oplysningerne om den faktiske produktion og overskydende kapacitet især baseret på oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse og krydstjekket med offentligt tilgængelige oplysninger, hvor dette var muligt.
(45)
I anmodningen om en fornyet undersøgelse blev produktionen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) anslået til 200-400 millioner enheder og den overskydende kapacitet til 200-500 millioner enheder. Den overskydende kapacitet svarer nogenlunde til EU-forbruget.
(46)
De indsendte overslag blev fundet rimelige efter at være blevet krydstjekket med offentligt tilgængelige kilder, hvor dette var muligt.
(47)
Hvad angår den overskydende kapacitet i betragtning 41, viste de oplysninger, som blev indhentet som led i undersøgelsen, at produktionskapaciteten for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i Kina nemt kan øges bl.a. ved ansættelse af yderligere personale og ved begrænsede investeringer i maskiner i tilfælde af øget efterspørgsel.
(48)
Ud fra ovenstående kan det med rimelighed konkluderes, at der i Kina er en væsentlig overskydende kapacitet. Der er, jf. betragtning 49-55, stor sandsynlighed for, at denne overskydende kapacitet vil blive sendt direkte til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.4. EU-markedets tiltrækningskraft
(49)
De oplysninger, der blev indhentet under den nuværende undersøgelse, viser, at EU-markedet vil være et attraktivt marked for import af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), hvis foranstaltningerne ophæves. Det skal erindres, at EU-forbruget var omfattende og nær ved 400 millioner enheder, før foranstaltningerne indførtes. Samtidig var importen fra Kina over 200 millioner enheder og tegnede sig for over 50 % af det samlede EU-forbrug.
(50)
Undersøgelsen har vist, at EU-efterspørgslen efter bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) er forblevet betydelig. EU-forbruget faldt kun let i den betragtede periode, jf. betragtning 63-64 og 98, og EU-markedet er stadig verdens største marked for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) og tegner sig for over 50 % af verdensmarkedet.
(51)
Der findes desuden kun få andre markeder for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), som sandsynligvis ikke vil kunne absorbere den overskydende kapacitet fra Kina.
(52)
Desuden viser en sammenligning af eksportpriserne ved import fra Kina til tredjelande og priserne på EU-markedet, jf. betragtning 38, at EU-markedet ville være attraktivt for denne type lavprisimport, hvis foranstaltningerne ophæves. Dette skyldes også, at priserne generelt er højere på EU-markedet end på andre eksportmarkeder.
(53)
I betragtning af ovenstående vil eksporten fra Kina, hvis foranstaltningerne ophæves, sandsynligvis blive rettet mod EU-markedet.
(54)
Det fremgår af offentligt tilgængelige oplysninger om producenterne i Kina, at disse virksomheder hovedsagelig eller udelukkende retter deres salg til eksportmarkedet.
(55)
Endelig skal det bemærkes, at der siden indførelsen af de endelige foranstaltninger er set et antal tilfælde af ukorrekt klassificering af importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), hvorved store mængder af separate bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) og mapper blev angivet som fuldstændige ringbind. Som følge heraf blev der ikke betalt told for denne import. Denne ukorrekte klassificering betød, at Toldkodeksudvalget (i november 2010) udtalte, at bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) importeret under disse omstændigheder skulle angives separat. Det er for tidligt til at afgøre, om denne udtalelse har haft den fornødne virkning, og Kommissionen agter at overvåge situationen nøje. Denne praksis er dog yderligere bevis på, at EU-markedet til trods for de indførte foranstaltninger stadig er attraktivt for de eksporterende producenter i Kina.
3.5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping
(56)
Som nævnt i betragtning 38 viste en sammenligning af eksportpriserne til andre tredjelande i anmodningen om en fornyet undersøgelse og priserne på EU-markedet, at der er stor sandsynlighed for fornyet dumping.
(57)
I betragtning af den væsentlige overskydende produktionskapacitet i Kina, de kinesiske producenters evne til hurtigt at øge deres produktionsmængder og anvende dem til eksport, de sandsynligvis lave priser på disse eksportvarer og EU-markedets tiltrækningskraft på disse varer kan det med rimelighed antages, at en ophævelse af foranstaltningerne vil føre til øget eksport til dumpingpriser af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina til Unionen.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(58)
I NUP blev der i Unionen fremstillet bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) af seks kendte producenter, hvoraf tre var ansøgere i den nuværende procedure. Ingen andre virksomheder gav sig til kende som EU-producenter i løbet af undersøgelsen. Det konkluderes derfor, at disse seks producenter udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4 (»EU-erhvervsgrenen«).
E. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. Indledende bemærkning
(59)
Som led i skadesundersøgelsen blev der indhentet data fra Eurostat's statistikker og andre statistiske kilder, som Kommissionen råder over, anmodningen om en fornyet undersøgelse, spørgeskemabesvarelserne og de oplysninger, der blev indhentet under kontrolbesøgene.
(60)
De makroøkonomiske indikatorer, dvs. produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salg i Unionen og til tredjelandsmarkeder, markedsandel, vækst, beskæftigelse og produktivitet, den faktiske dumpingmargens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping er baseret på de data, der blev indsendt af EU-erhvervsgrenen. I den forbindelse blev spørgeskemabesvarelser fra de to EU-producenter i stikprøven suppleret med oplysninger fra de øvrige EU-producenter.
(61)
De mikroøkonomiske indikatorer, dvs. lagerbeholdninger, lønninger, salgspriser, rentabilitet, investeringer, investeringsafkast, likviditet og evnen til at rejse kapital, henviser til de data, der blev indsendt af de to EU-producenter i stikprøven. Da virksomhederne i stikprøven tegner sig for over 50 % af den samlede anslåede EU-produktion og det anslåede samlede EU-salg, ansås de for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen i forbindelse med denne undersøgelse. Oplysningerne vedrørende de to virksomheder i stikprøven må af fortrolighedshensyn kun angives i indeksform, jf. grundforordningens artikel 19.
(62)
Da de kinesiske eksporterende producenter og de ikke forretningsmæssigt forbundne importører ikke samarbejdede, er udviklingen i importpriserne og underbuddet baseret på alternative kilder såsom anmodningen om en fornyet undersøgelse, Eurostat og andre fortrolige statistikker, som Kommissionen råder over, samt de oplysninger der blev indhentet under kontrolbesøgene. Importoplysningerne blev baseret på anmodningen om en fornyet undersøgelse, som var baseret på Eurostat's data. Da disse data også omfatter import af andre varer end den pågældende vare, blev de krydstjekket og behørigt justeret i forhold til andre fortrolige statistiske kilder, som Kommissionen råder over. Derfor måtte visse tal nedenfor indekseres eller anføres i intervaller for at beskytte de fortrolige statistikker.
2. Forbrug på EU-markedet
(63)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og importen. Det blev konkluderet, at forbruget i NUP lå på mellem 200 og 350 millioner enheder.
(64)
Forbruget af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i Unionen faldt med 12 % i den betragtede periode. Dette kunne delvis tilskrives den økonomiske krise og det ændrede forbrugsmønster (f.eks. fremme af grønne kontorer og elektronisk arkivering, generel nedgang i antallet af administrative job).
Tabel 1
Forbrug
2008
2009
2010
NUP
Mængde
Indeks (2008 = 100)
100
84
90
88
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse, Eurostat og andre statistiske kilder, som Kommissionen råder over.
3. Mængde og markedsandel for importen fra Kina
(65)
Som det fremgår af tabel 2 herunder, faldt markedsandelen med 54 % i den betragtede periode.
(66)
Siden indførelsen af antidumpingtolden i 2006 er den kinesiske import desuden faldet væsentligt fra en markedsandel på 51 % i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse til mellem 7 og 15 % i NUP. Hvad angår importmængderne fra Kina, forblev de lave i den betragtede periode som følge af de gældende antidumpingforanstaltninger. Den kinesiske import var dog fortsat en vigtig kilde (85-95 % i NUP) til den samlede import i Unionen, hvilket skyldtes den begrænsede eksport af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra andre tredjelande. I den betragtede periode faldt importen med 59 %.
Tabel 2
Import fra Kina
2008
2009
2010
NUP
Importmængde Indeks (2008 = 100)
100
56
44
41
Importens markedsandel Indeks (2008 = 100)
100
66
48
46
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse, Eurostat og andre statistiske kilder, som Kommissionen råder over.
4. Udvikling i priserne på importen fra Kina og prisunderbuddet
4.1. Prisudvikling
(67)
Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, og da der ikke findes alternative kilder til information, var det ikke muligt at fastsætte en nøjagtig importpris. Dette skyldes, at statistikkerne, jf. betragtning 21, blev fundet uegnede, idet en af kilderne også omfattede import af andre varer end den pågældende vare, og de øvrige kilder gav ikke mulighed for at sammenligne eksportpriserne med EU-erhvervsgrenens priser pr. varetype.
(68)
Det konkluderes ikke desto mindre, at de andre fortrolige statistikker, som Kommissionen råder over, var egnede til at indikere en generel udvikling i importprisen fra Kina. Udviklingen i importprisen viser et prisstigning i den betragtede periode.
Tabel 3
Importprisen på den pågældende vare
2008
2009
2010
NUP
Kina
Indeks
100
102
118
118
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse, Eurostat og andre statistiske kilder, som Kommissionen råder over.
4.2. Prisunderbud
(69)
Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, og da der ikke fandtes andre kilder til oplysninger, blev underbudsberegningen af de årsager, der fremgår af betragtning 37, baseret på de eksportpriser til tredjelande, der fremgår af anmodningen om en fornyet undersøgelse. Underbudsniveauet blev vejledende fastsat til ca. 20 %.
5. Importmængder og markedsandele for importerede varer fra andre tredjelande
(70)
De største producenter af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) på verdensplan er beliggende i Unionen og Kina. Importen fra andre tredjelande som f.eks. Indien blev fundet ubetydelig og under 1 %.
6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(71)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
6.1. Makroøkonomiske elementer
a) Produktion
(72)
Produktionsmængden i Unionen lå inden for det samme interval i den betragtede periode, med undtagelse af 2009. Faldet i 2009, som til en vis grad skyldes den globale økonomiske krise, blev udlignet af en stigning i 2010.
(73)
Til trods for den negative udvikling i salget i Unionen, jf. betragtning 75-77, var EU-producenterne i stand til at opretholde produktionsniveauerne i den betragtede periode, idet de øgede deres eksport til tredjemarkeder, jf. betragtning 78.
Tabel 4
Den samlede EU-produktion
2008
2009
2010
NUP
Mængde (1 000 enheder)
Produktion
351 480
301 661
360 007
354 646
Indeks (2008 = 100)
100
86
102
101
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(74)
Produktionskapaciten steg let som følge af investeringer i ekstra kapacitet og EU-producenternes moderniseringsproces i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen var relativt stabil og udviste et let fald i 2009. Dette lette fald tilskrives hovedsagelig virkningerne af den globale økonomiske krise i 2009.
Tabel 5
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2008
2009
2010
NUP
Mængde (1 000 enheder)
Produktionskapacitet
452 407
453 323
465 984
465 401
Indeks (2008 = 100)
100
100
103
103
Kapacitetsudnyttelse
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Indeks (2008 = 100)
100
86
99
98
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
c) Salgsmængde i Unionen
(75)
Nedenstående tal viser EU-erhvervsgrenens salg til uafhængige kunder på EU-markedet.
Tabel 6
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
2008
2009
2010
NUP
Mængde (1 000 enheder)
315 715
281 281
309 941
304 444
Indeks (2008 = 100)
100
89
98
96
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
(76)
Salget i Unionen faldt med 4 % i den betragtede periode.
(77)
I 2009 faldt salget med 11 %. Dette fald tilskrives hovedsagelig virkningerne af den globale økonomiske krise. I de efterfølgende år steg salget og nærmede sig i den betragtede periode tallene for 2008.
d) Salg til tredjelandsmarkeder
(78)
Tallene herunder viser EU-erhvervsgrenens salgsmængder til tredjelandsmarkeder og viser en markant stigning i salget i den betragtede periode.
Tabel 7
Salg til tredjelande
2008
2009
2010
NUP
Mængde (1 000 enheder)
26 750
42 105
59 221
57 148
Indeks (2008 = 100)
100
157
221
214
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
e) Markedsandel
(79)
Til trods for et fald i salget i Unionen steg EU-erhvervsgrenens markedsandel med 9 % i den betragtede periode og var på mellem 80 % og 93 % i NUP. Stigningen i EU-markedsandelen var et resultat af faldet i forbruget i Unionen og af faldet i markedsandelen for importen fra Kina.
Tabel 8
Markedsandel i Unionen
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
106
109
109
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse, Eurostat og andre statistiske kilder, som Kommissionen råder over.
f) Vækst
(80)
Mellem 2008 og NUP faldt forbruget i Unionen med 12 %. EU-producenternes salgsmængde på EU-markedet faldt med 4 %. EU-producenternes markedsandel steg med 9 %.
g) Beskæftigelse
(81)
EU-erhvervsgrenens beskæftigelse i denne sektor faldt i den betragtede periode. Faldet hang sammen med moderniseringen og mekaniseringen af produktionsprocessen i EU-erhvervsgrenen.
Tabel 9
Beskæftigelsen i Unionen
2008
2009
2010
NUP
Antal ansatte
710
588
561
552
Indeks (2008 = 100)
100
83
79
78
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
h) Produktivitet
(82)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, udviklede sig i positiv retning i den betragtede periode og var stabil i 2010 og NUP.
(83)
Denne produktivitetsstigning hang sammen med den moderniseringsproces, som er beskrevet i betragtning 93.
Tabel 10
Produktivitet
2008
2009
2010
NUP
Produktivitet (1 000 enheder/år)
495
513
642
642
Indeks (2008 = 100)
100
104
130
130
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
i) Den faktiske dumpingmargens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(84)
Det erindres, at der ikke kunne gennemføres en dumpingberegning, jf. begrundelserne i betragtning 19-23. Efter en sammenligning af den normale værdi, som blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser, og eksportprisen, som blev fastsat på grundlag af priserne til tredjelande, blev det dog fastslået, at der er sandsynlighed for fornyet dumping.
(85)
Analysen viser, at EU-erhvervsgrenen i vidt omfang genrejste sig efter indførelsen af foranstaltningerne over for dumpingimporten, og de gældende foranstaltninger har vist sig effektive.
6.2. Mikroøkonomiske elementer
a) Lagerbeholdninger
(86)
Nedenstående tal viser lagrenes størrelse ved udgangen af hver periode.
Tabel 11
Ultimolagre
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
43
61
83
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
(87)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger ikke var en relevant faktor for vurderingen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, idet lagerbeholdningerne var præget af sæsonbestemte variationer.
b) Lønninger
(88)
I den betragtede periode steg gennemsnitslønnen med 33 % pr. medarbejder.
Tabel 12
Lønomkostninger pr. medarbejder
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
116
133
133
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
c) Salgspriser
(89)
De gennemsnitlige enhedspriser på bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i Unionen steg let mellem 2008 og NUP. Det relative fald i 2010 sammenlignet med 2009 er forbundet med prisudsving på råmaterialerne.
Tabel 13
Enhedspris på EU-markedet
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
103
101
104
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
d) Rentabilitet
(90)
De nedenfor anførte fortjenstmargener er fastsat ved at udtrykke EU-erhvervsgrenens finansielle resultater i procent af omsætningen på EU-markedet.
Tabel 14
Rentabilitet
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
107
105
104
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
(91)
Før indførelsen af de endelige foranstaltninger i 2006 led EU-erhvervsgrenen store tab. Derefter forbedredes EU-erhvervsgrenens økonomiske situation i den betragtede periode, men lå dog i NUP under det mål for fortjenesten på 5 %, som blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.
e) Investeringer, investeringsafkast og likviditet
(92)
Udviklingen med hensyn til investeringer, investeringsafkast og likviditet fremgår af nedenstående tabel.
Tabel 15
Investeringer, investeringsafkast og likviditet
2008
2009
2010
NUP
Investeringer
Indeks (2008 = 100)
100
152
41
51
Investeringsafkast
Indeks (2008 = 100)
100
111
109
108
Likviditet
Indeks (2008 = 100)
100
291
247
236
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
(93)
Som følge af genrejsningen efter indførelsen af foranstaltningerne i 2006 gennemførte erhvervsgrenen omfattende investeringer i modernisering og udvidelse af produktionsanlæg, særlig i 2008 og 2009. Den forbedrede rentabilitet giver sig også udslag i en forbedret likviditet.
f) Evnen til at rejse kapital
(94)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen ikke havde nævneværdige problemer med at rejse kapital.
6.3. Konklusion om EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(95)
På grundlag af ovennævnte analyse har EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forbedret sig, og erhvervsgrenen har vist sig at være levedygtig efter indførelsen af foranstaltningerne i 2006. I betragtning af, at ovennævnte positive udvikling først indtraf efter indførelsen af foranstaltningerne, er beskæftigelsen ikke desto mindre faldende, og rentabiliteten er stadig under målniveauet, og det konkluderes derfor, at erhvervsgrenen stadig er i en usikker og sårbar økonomisk situation. Det konkluderes derfor, at beviserne antyder, at skaden delvis eller udelukkende er blevet imødegået på grund af foranstaltningerne.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE
(96)
EU-erhvervsgrenens situation har forbedret sig betydeligt efter indførelsen af foranstaltningerne. Resultaterne af undersøgelsen viser dog, at EU-erhvervsgrenen stadig er i en usikker og sårbar situation.
(97)
Under disse omstændigheder er det hensigtsmæssigt at gennemføre en analyse af sandsynligheden for fornyet væsentlig skade, hvis foranstaltningerne ophæves, for at undersøge, om den forventede udvikling i form af mængder og priser for importerede varer med oprindelse i Kina vil forværre den aktuelle situation, jf. betragtning 98-106.
(98)
Der er to store producenter af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) på verdensplan - Kina og Unionen. Unionen er det største marked for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) på verdensplan, efterfulgt af Sydamerika og Rusland. Der findes mindre producenter i andre lande såsom Indien, men de koncentrerer sig om deres respektive hjemmemarkeder. USA og Canada anvender andre arkiveringssystemer.
(99)
Det erindres, at der i Kina findes en markant overskydende kapacitet, og at produktionen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i Kina nemt kan øges, jf. betragtning 45-48.
(100)
Det erindres også, at den overskydende kapacitet i Kina i store træk svarer til EU-forbruget, jf. betragtning 45.
(101)
Det blev desuden fastlagt, at en eventuel forøgelse af produktion af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) i Kina sandsynligvis vil blive eksporteret til Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves, jf. betragtning 53. Dette er baseret på, at EU-markedet er verdens største marked for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med et forholdsvis stabilt forbrug, og at de gældende priser generelt er højere på EU-markedet end andre eksportmarkeder, jf. betragtning 52. Det skal også tages i betragtning, at der ikke findes andre væsentlige eksportlande, der producerer bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), end Unionen og Kina.
(102)
Desuden kan produktionskapaciteten i Kina nemt øges blot ved at ansætte flere medarbejdere, jf. betragtning 41. Den kinesiske eksport vil derfor nemt kunne dække en eventuel stigning i EU-forbruget. I betragtning af de potentielt lave priser på importvarer fra Kina, som blev påvist i sammenligningen af importpriserne og priserne til tredjelandsmarkeder, og den tilsyneladende ubegrænsede kapacitet til at producere til lave priser vil EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne ophæves, sandsynligvis ikke være i stand til at drage fordel af en eventuel stigning i efterspørgslen, hvilket vil føre til store tab af markedsandele.
(103)
På denne baggrund forventes det, at betingelserne for en eventuel væsentlig fremtidig stigning i importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina til Unionen vil få alvorlige negative konsekvenser for EU-erhvervsgrenens situation. Som nævnt ovenfor forventes importmængden af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) fra Kina at blive omfattende, hvis foranstaltningerne ophæves. Desuden vil denne import sandsynligvis udøve et betydeligt pres på prisen på EU-markedet og dermed også på EU-erhvervsgrenen, som antydet i analysen af prisniveauet og tredjelandsmarkederne. Det anslås nemlig ud fra de foreliggende oplysninger, at de nuværende kinesiske priser underbyder EU-priserne med ca. 20 %, jf. betragtning 69, hvilket indikerer, at der er stor sandsynlighed for, at den kinesiske import vil foregå til priser, der ligger væsentligt under EU-priserne, hvis foranstaltningerne ophæves.
(104)
EU-markedet er meget attraktivt for de kinesiske eksportører, hvilket også understreges ved de forskellige forsøg på ukorrekt klassificering for at undgå de gældende antidumpingforanstaltninger, jf. betragtning 55.
(105)
Ud fra ovenstående er det sandsynligt, at udløbet af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Kina vil føre til en kraftig stigning i importen til Unionen til meget lave priser, som sandsynligvis vil underbyde EU-salgspriserne markant. Dette vil forvolde væsentlig skade og tilintetgøre de investeringer og bestræbelser, som erhvervsgrenen har foretaget i de senere år med henblik at genrejse sig.
(106)
Konklusionen er derfor, at ophævelsen af de gældende foranstaltninger over for importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Kina efter al sandsynlighed vil påføre EU-erhvervsgrenen fornyet skade.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkning
(107)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed.
(108)
Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
(109)
I den oprindelige undersøgelse blev det fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Det skal desuden bemærkes, at den nuværende undersøgelse er en udløbsundersøgelse og således analyserer en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger.
(110)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for konklusionen om, at der sandsynligvis igen vil finde skadevoldende dumping sted, var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette særlige tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(111)
En opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen fra det pågældende land vil give EU-erhvervsgrenen bedre muligheder for at opnå et rimeligt rentabilitetsniveau og bidrage til at undgå, at EU-erhvervsgrenen trænges ud af markedet af de betydelige mængder af import fra Kina.
(112)
Der er faktisk stor sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping i betydelige mængder, som EU-erhvervsgrenen ikke vil kunne modstå. EU-erhvervsgrenen vil derfor fortsat drage fordel af en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(113)
I overensstemmelse hermed konkluderes det, at det helt klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at antidumpingforanstaltningerne over for Kina opretholdes.
3. Importørernes og brugernes interesser
(114)
Som tidligere anført besvarede ingen af de identificerede ikke forretningsmæssigt forbundne importører spørgeskemaet. Importører af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) er normalt også brugere af den pågældende vare, idet de bruger den til at fremstille ringbind.
(115)
Adskillige brugere, dvs. producenter af ringbind, gav sig til kende i løbet af undersøgelsen. Kun en bruger indsendte en spørgeskemabesvarelse, som i betragtning af de indsendte oplysningers kvalitet, i et vist omfang kunne verificeres under et kontrolbesøg.
(116)
Den bruger, der blev kontrolleret, påstod, at antidumpingforanstaltningerne også burde gælde import af ringbind fra Kina. Disse påstande var der dog ikke ordentligt belæg for.
(117)
To brugere udtrykte modstand mod videreførelsen af foranstaltningerne. Deres påstande var dog ubegrundede.
(118)
På den anden side viste analysen også, at hvis de kinesiske virksomheder blev eneleverandører af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) som følge af ophævelse af foranstaltningerne, ville situationen for producenterne af ringbind også blive alvorligt forværret, idet der ikke længere ville være konkurrence på verdensmarkedet for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel). Det blev derfor konkluderet, at de gældende foranstaltninger bidrager til et varieret udbud og konkurrence på verdensmarkedet for bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), hvilket i sidste ende er i brugernes interesse.
(119)
Tre andre brugere, der kun bruger bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) produceret i Unionen, forholdt sig neutrale, og en af dem tilkendegav sin støtte til fordel for en videreførelse af foranstaltningerne.
(120)
Da omkostningerne til bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) kun udgør en minimal procentdel af detailpriser på ringbind, har foranstaltningerne praktisk talt ingen indvirkning, om nogen, på prisen på det endelige produkt (ringbind) og dermed ingen betydning for slutbrugerne.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(121)
I betragtning af alle ovenstående faktorer konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(122)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Alle bemærkninger er blevet analyseret, men de har ikke ændret ved de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at opretholde antidumpingforanstaltningerne.
(123)
Det fremgår af det ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) med oprindelse i Kina bør opretholdes -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel), der generelt anvendes til arkivering af løsblade og andre dokumenter i løsbladebind og brevordnere, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8305 10 00 (Taric-kode 8305100050) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina. Disse bueformede ringmekanismer med løftearm (hebel) består af kraftige bueformede metalstykker (normalt to) på en plade med mindst en udløser, som giver mulighed for at indsætte og arkivere løsblade og andre dokumenter.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Fabrikant
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Dongguan Nanzha Leco Stationery
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Kina
27,1 %
A729
Alle andre virksomheder
47,4 %
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 30. august 2012.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 796/2012,
annettu 30 päivänä elokuuta 2012,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien mappimekanismien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2, 5 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1136/2006 (2), jäljempänä ’alkuperäinen asetus’, käyttöön 27,1 ja 47,4 prosentin suuruiset lopulliset polkumyyntitullit Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien mappimekanismien tuonnissa.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(2)
Lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti 26 päivänä huhtikuuta 2011 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön. Pyynnön esitti mappimekanismien valmistajien edunvalvontajärjestö LAMMA (Lever arch mechanism manufacturers association), sellaisten kolmen unionin tuottajan puolesta, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, jotka edustavat merkittävää osaa eli tässä tapauksessa yli 50:tä prosenttia mappimekanismien kokonaistuotannosta unionissa.
(3)
Pyynnössä esitettiin riittävä näyttö siitä, että Kiinasta peräisin olevien mappimekanismien tuonnissa käyttöön otettujen toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
3. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(4)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 23 päivänä heinäkuuta 2011 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
4. Tutkimus
4.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(5)
Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2010 ja 30 päivän kesäkuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin ajanjaksolla, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2008 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
4.2 Tutkimuksen osapuolet
(6)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, asianomaisen maan vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja unionin käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisen viejämaan edustajille.
(7)
Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(8)
Koska Kiinassa olevia vientiä harjoittavia tuottajia, etuyhteydettömiä tuojia ja unionin tuottajia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
(9)
Pystyäkseen päättämään Kiinassa olevia vientiä harjoittavia tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia koskevan otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan niitä koskevan edustavan otoksen komissio pyysi kyseisiä osapuolia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Koska yksikään Kiinassa oleva vientiä harjoittava tuottaja ei ilmoittautunut eikä toimittanut komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydettyjä tietoja ja koska vain yksi etuyhteydetön tuoja ilmoittautui muttei kuitenkaan toimittanut komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydettyjä tietoja, otantaa ei pidetty tarpeellisena kummassakaan tapauksessa.
(10)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajia edustavan otoksen. Tämä otos koostui kahdesta yrityksestä, jotka sisältyivät niihin kuuteen unionin tuottajaan, jotka olivat tiedossa ennen tutkimuksen vireillepanoa. Nämä kaksi yritystä valittiin otokseen niiden tarkasteltavana olevan tuotteen vuoden 2010 myynti- ja tuotantomäärien ja maantieteellisen sijainnin unionissa perusteella. Otos edusti yli 50:tä prosenttia arvioidusta unionin kokonaistuotannosta ja -myynnistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Asianomaisia osapuolia pyydettiin tutustumaan asiakirjoihin ja esittämään valintaa koskevat huomautuksensa 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta. Yksikään asianomainen osapuoli ei vastustanut ehdotettua otosta.
(11)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kahdelle otokseen valitulle unionin tuottajalle, ilmoittautuneelle tuojalle ja kaikille käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan.
(12)
Vastaukset saatiin kahdelta otokseen valitulta unionin tuottajalta ja kahdelta käyttäjältä. Johdanto-osan 9 kappaleessa mainittu ilmoittautunut etuyhteydetön tuoja ei vastannut otantaa koskeviin kysymyksiin eikä kyselylomakkeen kysymyksiin.
(13)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin:
a)
unionin tuottajat:
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Italia,
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovenia;
b)
käyttäjä:
-
HIT OFFICE s.r.o. Teplice, Tšekki.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(14)
Tässä tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä asetuksessa, eli Kiinasta peräisin olevat mappimekanismit, joita yleensä käytetään arkkien ja muiden asiakirjojen arkistointiin kansioihin tai mappeihin ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8305 10 00 (Taric-koodi 8305100050), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Nämä mappimekanismit koostuvat aluslaatan päällä olevista tukevista kaarevista metalliosista (joita on yleensä kaksi) ja vähintään yhdestä aukaisuvivusta, joka mahdollistaa arkkien ja muiden asiakirjojen lisäämisen ja järjestämisen kansioon. Tässä tutkimuksessa tarkasteltavan tuotteen käsitteeseen eivät sisälly samaan CN-koodiin luokiteltavat rengaskirjamekanismit.
(15)
Tarkasteluun liittyvässä tutkimuksessa saatiin vahvistus sille, että alkuperäisen tutkimuksen tapaan tarkasteltavana olevalla tuotteella ja unionin tuottajien unionissa tuottamalla tuotteella on samat tekniset ja fyysiset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Niitä pidettiin tästä syystä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(16)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.
1. Alustavat huomautukset
(17)
Yksikään tiedossa olleista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista, joihin otettiin yhteyttä tarkastelun vireillepanon yhteydessä, ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa (ks. johdanto-osan 9 kappale). Kiinan viranomaisille ilmoitettiin tästä asiasta ja perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mahdollisesta soveltamisesta, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa. Asiasta ei esitetty huomautuksia.
(18)
Tämän vuoksi ja perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäljempänä luetellut polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat havainnot oli tehtävä käytettävissä, erityisesti julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella. Tällaisia tietolähteitä ovat yritysten viralliset internetsivustot, internetin tuotehakukoneet, tarkastelupyynnössä annetut tiedot ja yhteistyössä toimineilta osapuolilta (eli pyynnön esittäjiltä ja otokseen valituilta unionin tuottajilta) tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana saadut tiedot.
2. Polkumyyntituonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
(19)
Vireillepanoilmoituksessa esitettiin vertailumaan käyttämistä normaaliarvon määrittämistä varten.
(20)
Koska Kiinassa olevat vientiä harjoittavat tuottajat ja unionin etuyhteydettömät tuojat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, komissio ei kyennyt vientihinnan määrittämiseksi toteamaan vientimyynnin määriä tai hintoja vientitapahtumakohtaisesti. Tätä varten komissio pohti vaihtoehtoisia keinoja vientihinnan määrittämiseksi.
(21)
Ensinnäkin tarkasteltiin, voitaisiinko vaihtoehtoisena keinona vientihintojen määrittämiseksi käyttää Eurostatin tilastoja vertaamalla niitä muihin käytettävissä oleviin tietoihin. Näitä tietoja pidettiin soveltumattomina, koska yksi lähteistä sisälsi tietoja myös muusta kuin tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista eivätkä muut tietolähteet mahdollistaneet vientihintojen vertailua tuotelajeittain unionin tuotannonalan hintoihin.
(22)
Toiseksi komissio tarkasteli myös tarkastelupyyntöön sisältyvien vientihintojen käyttöä kyseiseen tarkoitukseen. On muistettava, että tätä menetelmää käytettiin alkuperäisessä tutkimuksessa ja että se mahdollistaa vertailun tuotelajeittain. Tarkastelupyyntöön sisältyvissä kauppalaskuissa olevat vientihinnat koskivat kuitenkin vientiä muihin kolmansiin maihin.
(23)
Näin ollen polkumyyntimarginaalia ei voitu laskea unioniin suuntautuneen viennin hintojen perusteella eikä ollut mahdollista vahvistaa polkumyyntiä. Sen vuoksi tutkimuksessa keskityttiin polkumyynnin toistumisen todennäköisyyteen.
3. Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys
(24)
Tutkittaessa polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä analysoitiin seuraavia tekijöitä: normaaliarvon ja kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintojen suhde, tuotantokapasiteetti, tuotanto ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus Kiinasta peräisin olevan viennin kannalta.
3.1 Normaaliarvon ja kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintojen suhde
(25)
Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, normaaliarvoa verrattiin Kiinan vientihintoihin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti.
3.1.1 Normaaliarvon määrittämisperusteet
(26)
Koska Kiina on siirtymätalous, normaaliarvo oli perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella taikka vertailumaasta muihin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettavaksi tuleva hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.
(27)
Unionin tuotannonalan esittämässä tarkastelupyynnössä mainittiin useita tuottajia, jotka toimivat unionin ulkopuolisessa markkinatalousmaassa (nimittäin Intiassa, Iranissa ja Thaimaassa). Tarkastelun vireillepanon jälkeen komissio otti asianmukaisesti yhteyttä näihin tuottajiin sekä kyseisten maiden muihin mahdollisiin tuottajiin, jotka voitiin yksilöidä julkisesti saatavilla olevista lähteistä.
(28)
Vireillepanoilmoituksessa mainittiin, että jos yhteistyö unionin ulkopuolisten markkinatalousmaiden tuottajien kanssa ei ole mahdollista, komissio aikoi käyttää unionissa tosiasiallisesti maksettuja tai maksettaviksi tulevia hintoja normaaliarvon määrittämisen perustana. Näitä hintojahan käytettiin alkuperäisessä tutkimuksessa normaaliarvon määrittämisen perustana.
(29)
Yksikään asianomainen osapuoli ei esittänyt huomautuksia siitä, soveltuuko edellä mainittu perusta normaaliarvon määrittämiseen.
(30)
Yksikään unionin ulkopuolisen markkinatalousmaan tuottaja, johon komissio oli ottanut yhteyttä, ei päättänyt toimia yhteistyössä tässä tarkastelussa.
(31)
Sen vuoksi komissiolla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin määrittää normaaliarvo unionissa tosiasiallisesti maksettujen tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella.
3.1.2 Normaaliarvo
(32)
Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti unionissa samankaltaisesta tuotteesta tavanomaisessa kaupankäynnissä tosiasiallisesti maksetun tai maksettavaksi tulevan hinnan perusteella (ks. johdanto-osan 26-31 kappale).
(33)
Tämän vuoksi normaaliarvoksi vahvistettiin otokseen valittujen unionin tuottajien riippumattomilta asiakkailtaan kotimarkkinamyynnissä veloittamien hintojen painotettu keskiarvo.
(34)
Ensiksi määritettiin, oliko otokseen valittujen unionin tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärästä. Koska Kiinassa olevat vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärä oli määritettävä käytettävissä olevien tietojen perusteella. Eurostatin tilastoja ja muita tilastoja pidettiin soveltumattomina käytettäviksi polkumyynnin jatkumisen määrittämiseen, mutta niitä voidaan kuitenkin käyttää osoittamaan unioniin suuntautuneen tuonnin taso (jota tarvitaan Kiinasta peräisin olevan viennin kokonaismäärän määrittämiseksi) (ks. johdanto-osan 21 kappale). Tämän perusteella otokseen valittujen unionin tuottajien kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan riittävän edustava tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska Kiinassa olevat viejät eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, ei ollut mahdollista analysoida edustavuutta tuotelajeittain.
(35)
Tämän jälkeen komissio tarkasteli, voitiinko kunkin otokseen valitun unionin tuottajan kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä eli olivatko kunkin otokseen valitun unionin tuottajan keskimääräiset myyntihinnat yhtä suuret tai suuremmat kuin keskimääräiset tuotantokustannukset ja näin ollen kannattavia.
(36)
Tämän perusteella todettiin, että unionin tuottajien myynti oli keskimäärin kannattavaa, ja näin ollen normaaliarvo määritettiin otokseen valittujen unionin tuottajien myyntihintojen painotetun keskiarvon perusteella.
3.1.3 Vientihinta
(37)
Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, sopivimpana perustana vientihinnan määrittämiseksi pidettiin Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintatietoja, jotka sisältyvät tarkastelupyyntöön.
3.1.4 Vertailu
(38)
Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa vertailtiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tämä vertailu osoitti, että tarkastelupyynnössä esitetyt kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hinnat olivat huomattavasti alhaisempia (yli 30 prosenttia) kuin normaaliarvo. Tämä osoittaa, että unioniin suuntautuva vienti tapahtuu todennäköisesti polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteet kumottaisiin.
3.2 Vientiä harjoittavien tuottajien tuotantokapasiteetti
(39)
Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, seuraavat päätelmät perustuvat pääasiassa tarkastelupyynnössä annettuihin tietoihin, joita on mahdollisuuksien mukaan verrattu julkisesti saatavilla oleviin tietoihin.
(40)
Kiinan mappimekanismien tuotantokapasiteetin arvioitiin olevan unionin tuotannonalan toimittamien tietojen perusteella vähintään 600-700 miljoonaa kappaletta.
(41)
Lisäksi tutkimuksen aikana saaduista tiedoista käy ilmi, että Kiinan mappimekanismien tuotantokapasiteetti on helposti lisättävissä, koska kysynnän lisääntyessä on muun muassa helppoa palkata lisätyövoimaa ja kone- ja laiteinvestointien tarve on vähäistä.
(42)
Yksikään asianomainen osapuoli ei esittänyt Kiinan tuotantokapasiteettiin liittyviä muita huomautuksia ja/tai tietoja.
(43)
Tämän perusteella Kiinan tuotantokapasiteetti on noin 170-350 prosenttia suurempi kuin unionin kulutus ja huomattavasti enemmän kuin unionin tuotanto.
3.3 Kiinassa olevien vientiä harjoittavien tuottajien tuotanto ja käyttämätön kapasiteetti
(44)
Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, tosiasiallista tuotantoa ja käyttämätöntä kapasiteettia koskevat tiedot perustuivat pääasiassa tarkastelupyynnössä annettuihin tietoihin, joita verrattiin mahdollisuuksien mukaan julkisesti saatavilla oleviin tietoihin.
(45)
Tarkastelupyynnössä mappimekanismien tuotannon arvioitiin olevan 200-400 miljoonaa kappaletta ja käyttämättömän kapasiteetin 200-500 miljoonaa kappaletta. Tämä käyttämätön kapasiteetti vastaa suunnilleen unionin kulutusta.
(46)
Esitettyjä arvioita pidettiin kohtuullisina sen jälkeen, kun niitä oli vertailtu mahdollisuuksien mukaan julkisesti saatavilla oleviin lähteisiin.
(47)
Käyttämättömästä kapasiteetista tutkimuksen aikana saaduista tiedoista käy ilmi, että Kiinan mappimekanismien tuotantokapasiteetti on helposti lisättävissä, koska kysynnän lisääntyessä on muun muassa helppoa palkata lisätyövoimaa ja kone- ja laiteinvestointien tarve on vähäistä (ks. johdanto-osan 41 kappale).
(48)
Edellä esitetyn perusteella voidaan kohtuudella päätellä, että Kiinassa on huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia. On hyvin todennäköistä, että tällainen käyttämätön kapasiteetti suunnattaisiin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin (ks. johdanto-osan 49-55 kappale).
3.4 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(49)
Tarkastelun aikana kerätyistä tiedoista käy ilmi, että unionin markkinat olisivat houkutteleva vientimarkkina-alue Kiinasta peräisin oleville mappimekanismeille, jos toimenpiteet kumottaisiin. On muistettava, että ennen voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoa kulutus unionissa oli huomattavaa, lähes 400 miljoonaa kappaletta. Samaan aikaan Kiinasta peräisin oleva tuonti oli yli 200 miljoonaa kappaletta ja sen osuus oli yli 50 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta.
(50)
Tutkimuksesta on käynyt ilmi, että mappimekanismien kysyntä on unionissa edelleen huomattavaa. Kulutus on unionissa vähentynyt vain hieman tarkastelujakson aikana ja unionin mappimekanismimarkkinat ovat edelleen maailman suurimmat yli 50 prosentin osuudella maailmanmarkkinoista (ks. johdanto-osan 63, 64 ja 98 kappale).
(51)
Lisäksi muita mappimekanismimarkkinoita on vähän, eivätkä ne todennäköisesti pysty käyttämään Kiinan ylimääräistä kapasiteettia.
(52)
Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintojen vertailusta unionin markkinoiden hintoihin käy myös ilmi, että unionin markkinat olisivat houkuttelevia tällaiselle halpatuonnille, jos toimenpiteet kumottaisiin (ks. johdanto-osan 38 kappale). Tämä johtuu myös siitä, että unionin markkinoilla vallitsevat hinnat ovat yleisesti ottaen korkeammat kuin muilla vientimarkkinoilla.
(53)
Edellä esitettyjen huomioiden valossa todettakoon, että jos toimenpiteet kumottaisiin, olisi todennäköistä, että Kiinasta peräisin oleva vienti suuntautuisi unionin markkinoille.
(54)
Kiinassa olevista tuottajista julkisesti saatavilla olevista tiedoista käy ilmi, että useimmat kyseisistä yrityksistä suuntaavat myyntinsä pääasiassa tai yksinomaan vientimarkkinoille.
(55)
Olisi myös huomattava, että lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen on tullut ilmi useita mappimekanismien väärään tullinimikkeeseen luokittelua koskevia tapauksia, joissa suuria määriä erillään olevia mappimekanismeja ja kansia on ilmoitettu tullille täydellisinä mappeina. Tällainen tuonnin ilmoittaminen on johtanut tullittomuuteen. Virheellinen tariffiin luokitteluun sai tullikoodeksikomitean (marraskuussa 2010) antamaan selventävän lausunnon, jonka mukaan tällaisissa olosuhteissa tuodut mappimekanismit on ilmoitettava tullille erikseen. On liian aikaista määrittää, onko tällä lausunnolla ollut haluttua vaikutusta, ja komissio aikoo seurata tilannetta tiiviisti. Tämä käytäntö kuitenkin antoi lisänäyttöä siitä, että toimenpiteistä huolimatta unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat Kiinassa oleville vientiä harjoittaville tuottajille.
3.5 Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(56)
Tarkastelupyyntöön sisältyvien kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintojen ja unionin markkinoiden hinnan välisestä vertailusta käy ilmi, että polkumyynnin toistuminen on erittäin todennäköistä (ks. johdanto-osan 38 kappale).
(57)
Ottaen lisäksi huomioon se, että Kiinassa on käytettävissä huomattava tuotantokapasiteetti, että kiinalaisilla tuottajilla on valmiudet lisätä nopeasti tuotantomääriään ja suunnata ne vientiin, että tällainen vienti tapahtuisi todennäköisesti alhaisin hinnoin ja että unionin markkinat ovat houkutteleva kohde tällaiselle viennille, on kohtuullista olettaa, että jos toimenpiteet kumottaisiin, Kiinasta unioniin polkumyyntihinnoin vietävien mappimekanismien määrä lisääntyisi.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(58)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla mappimekanismeja valmisti unionissa kuusi tiedossa olevaa tuottajaa, joista kolme oli pyynnön esittäjinä tarkasteltavana olevassa asiassa. Tämän tutkimuksen aikana yksikään muu yritys ei ilmoittautunut unionin tuottajaksi. Sen vuoksi katsotaan, että kyseiset kuusi tuottajaa muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, jäljempänä ’unionin tuotannonala’.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Alustavat huomautukset
(59)
Tiedot vahinkoa koskevaa analyysiä varten saatiin Eurostatin tilastoista ja muista komission käytettävissä olevista tilastolähteistä, tarkastelupyynnöstä, kyselyyn saaduista vastauksista ja tarkastuskäyntien aikana kerätyistä tiedoista.
(60)
Makrotalouden indikaattorit eli tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myynti unionissa ja kolmansien maiden markkinoille, markkinaosuus, kasvu, työllisyys ja tuottavuus, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä perustuvat unionin tuotannonalan toimittamiin tietoihin. Tässä yhteydessä kahdelta otokseen valitulta unionin tuottajalta kyselyyn saatuja vastauksia täydennettiin kaikkien muiden unionin tuottajien toimittamilla tiedoilla.
(61)
Mikrotalouden indikaattorit eli varastot, palkat, myyntihinnat, kannattavuus, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja pääoman saanti perustuvat kahden otokseen valitun unionin tuottajan toimittamiin tietoihin. Koska otokseen valitut yritykset edustavat yli 50:tä prosenttia arvioidusta unionin kokonaistuotannosta ja -myynnistä, otokseen valittujen unionin tuottajien katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa tässä tarkastelussa. Kahta otokseen valittua yritystä koskevat tiedot voidaan esittää ainoastaan indeksoidussa muodossa, jotta liiketoiminnan kannalta arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuus säilyy perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.
(62)
Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja etuyhteydettömät tuojat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, tuontihintojen ja hintojen alittavuuden kehitys perustuu vaihtoehtoisiin lähteisiin kuten tarkastelupyyntöön, Eurostatin tilastoihin, muihin komission käytettävissä oleviin luottamuksellisiin tilastoihin ja tarkastuskäyntien aikana kerättyihin tietoihin. Tuontitiedot perustuivat tarkastelupyyntöön, joka puolestaan perustui Eurostatin tietoihin. Koska nämä tiedot koskivat myös muuta kuin tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontia, niitä vertailtiin komission käytettävissä oleviin muihin luottamuksellisiin tilastolähteisiin ja oikaistiin asianmukaisesti. Siksi jotkin jäljempänä olevat luvut on indeksoitu tai suluissa luottamuksellisten tilastotietojen suojaamiseksi.
2. Kulutus unionin markkinoilla
(63)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoille suuntautuneen myynnin määrän ja tuonnin perusteella. Todettiin, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kulutus oli 200-350 miljoonaa kappaletta.
(64)
Mappimekanismien kulutus unionissa väheni 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämän voidaan katsoa osittain johtuneen talouskriisistä ja kulutustottumusten muutoksista (esimerkiksi vihreän toimiston ja sähköisen arkistoinnin edistäminen ja hallinnollisten työpaikkojen yleinen väheneminen).
Taulukko 1
Kulutus
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä
Indeksi (2008 = 100)
100
84
90
88
Lähde:
Kyselyvastaukset, tarkastelupyyntö, Eurostat ja komission käytettävissä olevat muut tilastolähteet.
3. Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(65)
Kuten jäljempänä taulukossa 2 esitetään, markkinaosuus väheni 54 prosenttia tarkastelujakson aikana.
(66)
Lisäksi vuonna 2006 tapahtuneen polkumyyntitullien käyttöönoton jälkeen Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus supistui huomattavasti alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson 51 prosentista 7-15 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrät pysyivät vähäisinä tarkastelujaksolla voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden vuoksi. Kiinasta peräisin oleva tuonti oli kuitenkin edelleen merkittävä lähde (85-95 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla) unionin kokonaistuonnissa, koska muiden kolmansien maiden mappimekanismien vienti oli vähäistä. Tarkastelujaksolla tuonti väheni 59 prosenttia.
Taulukko 2
Tuonti Kiinasta
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonnin määrä Indeksi (2008 = 100)
100
56
44
41
Tuonnin markkinaosuus Indeksi (2008 = 100)
100
66
48
46
Lähde:
Kyselyvastaukset, tarkastelupyyntö, Eurostat ja komission käytettävissä olevat muut tilastolähteet.
4. Kiinasta peräisin olevan tuonnin hintojen kehitys ja hintojen alittavuus
4.1 Hintojen kehitys
(67)
Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa ja vaihtoehtoiset lähteet puuttuivat, tarkkaa tuontihintaa ei ollut mahdollista määrittää. Tämä johtui siitä, että tilastoja pidettiin soveltumattomina, koska yksi lähteistä sisälsi tietoja myös muusta kuin tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista eivätkä muut tietolähteet mahdollistaneet vientihintojen vertailua unionin tuotannonalan hintoihin tuotelajeittain (ks. johdanto-osan 21 kappale).
(68)
Komission käytettävissä olevien muiden luottamuksellisten tilastolähteiden katsottiin kuitenkin soveltuvan osoittamaan Kiinasta peräisin olevan tuonnin hintojen yleinen kehityssuuntaus. Tuontihintojen kehityksestä käy ilmi, että hinnat nousivat tarkastelujaksolla.
Taulukko 3
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihinnat
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiina
Indeksi
100
102
118
118
Lähde:
Kyselyvastaukset, tarkastelupyyntö, Eurostat ja komission käytettävissä olevat muut tilastolähteet.
4.2 Hintojen alittavuus
(69)
Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa ja vaihtoehtoiset lähteet puuttuivat, hintojen alittavuus laskettiin johdanto-osan 37 kappaleessa mainituista syistä tarkastelupyynnössä annettujen kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintojen perusteella. Alustavasti määritetty hintojen alittavuuden taso on noin 20 prosenttia.
5. Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin määrät ja markkinaosuudet
(70)
Maailmanmarkkinoiden tärkeimmät mappimekanismien tuottajat sijaitsevat unionissa ja Kiinassa. Tuonti muista kolmansista maista kuten Intiasta todettiin vähäpätöiseksi. Tällaisen tuonnin osuus oli alle 1 prosentin.
6. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(71)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
6.1 Makrotaloudelliset tekijät
a) Tuotanto
(72)
Unionin tuotannon määrä on pysynyt samalla tasolla tarkastelujaksolla lukuun ottamatta vuotta 2009. Vuonna 2009 tapahtunut tuotannon väheneminen, joka johtui jossain määrin maailmanlaajuisesta talouskriisistä, kompensoitui vuonna 2010 tapahtuneella tuotannon lisääntymisellä.
(73)
Vaikka myynnin kehitys unionissa oli laskusuuntainen (ks. johdanto-osan 75-77 kappale), unionin tuottajat pystyivät säilyttämään tuotantotasonsa tarkastelujaksolla, koska ne pystyivät lisäämään vientiään kolmansien maiden markkinoille (ks. johdanto-osan 78 kappale).
Taulukko 4
Unionin kokonaistuotanto
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (tuhatta kappaletta)
Tuotanto
351 480
301 661
360 007
354 646
Indeksi (2008 = 100)
100
86
102
101
Lähde:
Kyselyvastaukset.
b) Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(74)
Tuotantokapasiteetti kasvoi hieman unionin tuottajien tarkastelujaksolla toteuttamien tuotantokapasiteettia lisänneiden investointien ja nykyaikaistamistoimien ansiosta. Kapasiteetin käyttöaste pysyi melko vakaana; se aleni hieman vuonna 2009. Tämä lievä aleneminen johtuu pääasiassa maailmanlaajuisen talouskriisin vaikutuksista kyseisenä vuonna.
Taulukko 5
Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (tuhatta kappaletta)
Tuotantokapasiteetti
452 407
453 323
465 984
465 401
Indeksi (2008 = 100)
100
100
103
103
Kapasiteetin käyttöaste
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Indeksi (2008 = 100)
100
86
99
98
Lähde:
Kyselyvastaukset.
c) Myyntimäärät unionissa
(75)
Seuraavassa taulukossa esitetään unionin tuotannonalan myynti riippumattomille asiakkaille unionin markkinoilla.
Taulukko 6
Myynti riippumattomille asiakkaille
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (tuhatta kappaletta)
315 715
281 281
309 941
304 444
Indeksi (2008 = 100)
100
89
98
96
Lähde:
Kyselyvastaukset.
(76)
Myynti unionissa väheni tarkastelujaksolla 4 prosenttia.
(77)
Vuonna 2009 myynti supistui 11 prosenttia. Tämä väheneminen johtuu maailmanlaajuisen talouskriisin vaikutuksista. Seuraavina vuosina myynti elpyi ja oli lähellä vuoden 2008 tasoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
d) Myynti kolmansiin maihin
(78)
Seuraavassa taulukossa esitetään unionin tuotannonalan myynti kolmansien maiden markkinoille ja siitä käy ilmi, että myynti kasvoi jyrkästi tarkastelujaksolla.
Taulukko 7
Myynti kolmansiin maihin
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (tuhatta kappaletta)
26 750
42 105
59 221
57 148
Indeksi (2008 = 100)
100
157
221
214
Lähde:
Kyselyvastaukset.
e) Markkinaosuus
(79)
Vaikka myynti väheni unionissa, unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 9 prosenttia tarkastelujaksolla saavuttaen 80-93 prosentin osuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin markkinaosuuden kasvu johtui kulutuksen supistumisesta unionissa ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuuden supistumisesta.
Taulukko 8
Unionin markkinaosuus
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi (2008 = 100)
100
106
109
109
Lähde:
Kyselyvastaukset, tarkastelupyyntö, Eurostat ja komission käytettävissä olevat muut tilastolähteet.
f) Kasvu
(80)
Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin kulutus väheni 12 prosenttia. Unionin tuottajien myynnin määrä unionin markkinoilla supistui 4 prosenttia. Unionin tuottajien markkinaosuus kasvoi 9 prosenttia.
g) Työllisyys
(81)
Tuotannonalan työllisyys heikkeni unionissa tarkastelujakson aikana. Tämä heikkeneminen liittyi unionin tuotannonalan toteuttamaan tuotantoprosessin nykyaikaistamiseen ja koneistamiseen.
Taulukko 9
Unionin työllisyys
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
710
588
561
552
Indeksi (2008 = 100)
100
83
79
78
Lähde:
Kyselyvastaukset.
h) Tuottavuus
(82)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohden vuodessa kehittyi myönteisesti tarkastelujaksolla ja pysyi vakaana vuonna 2010 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(83)
Tuottavuuden kasvu liittyi johdanto-osan 93 kappaleessa kuvattaviin nykyaikaistamistoimiin.
Taulukko 10
Tuottavuus
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuottavuus (tuhatta kappaletta vuodessa)
495
513
642
642
Indeksi (2008 = 100)
100
104
130
130
Lähde:
Kyselyvastaukset.
i) Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(84)
On muistettava, että johdanto-osan 19-23 kappaleessa kuvatuista olosuhteista johtuen polkumyyntimarginaalin laskeminen ei ollut mahdollista. Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys määritettiin kuitenkin vertaamalla unionin tuotannonalan keskimääräisistä myyntihinnoista johdettua normaaliarvoa kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hinnoista johdettuun vientihintaan.
(85)
Analyysistä käy ilmi, että unionin tuotannonala elpyi suurelta osin polkumyyntituonnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton ansiosta ja että voimassa olevat toimenpiteet ovat osoittautuneet tehokkaiksi.
6.2 Mikrotaloudelliset tekijät
a) Varastot
(86)
Seuraavassa taulukossa esitetään varastojen määrä kunkin tilikauden lopussa.
Taulukko 11
Loppuvarastot
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi (2008 = 100)
100
43
61
83
Lähde:
Kyselyvastaukset.
(87)
Tutkimuksesta kävi ilmi, että unionin tuotannonalan hallussa olleet varastot eivät olleet merkityksellinen indikaattori unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioimiseksi, koska varastojen määrä vaihtelee kausittain.
b) Palkat
(88)
Tarkastelujakson aikana keskimääräinen palkka työntekijää kohti nousi 33 prosenttia.
Taulukko 12
Palkat (kustannukset työntekijää kohti)
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi (2008 = 100)
100
116
133
133
Lähde:
Kyselyvastaukset.
c) Myyntihinnat
(89)
Mappimekanismien keskimääräiset yksikköhinnat unionissa kohosivat hieman vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Suhteellinen hintojen aleneminen vuonna 2010 verrattuna vuoteen 2009 johtuu raaka-aineiden hintojen heilahtelusta.
Taulukko 13
Yksikköhinta unionin markkinoilla
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi (2008 = 100)
100
103
101
104
Lähde:
Kyselyvastaukset.
d) Kannattavuus
(90)
Seuraavassa taulukossa esitetyt kannattavuusmarginaalit määritettiin esittämällä unionin tuotannonalan taloudellinen tulos prosentteina unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin liikevaihdosta.
Taulukko 14
Kannattavuus
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi (2008 = 100)
100
107
105
104
Lähde:
Kyselyvastaukset.
(91)
Ennen lopullisten toimenpiteiden käyttöönottoa vuonna 2006 unionin tuotannonala oli voimakkaasti tappiollinen. Sen jälkeen tuotannonalan taloudellinen tilanne parani tarkastelujaksolla mutta pysyi kuitenkin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alle alkuperäisessä tutkimuksessa voittomarginaalille vahvistetun 5 prosentin tason.
e) Investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta
(92)
Seuraavassa taulukossa esitetään investointien, sijoitetun pääoman tuoton ja kassavirran kehityssuuntaukset.
Taulukko 15
Investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investoinnit
Indeksi (2008 = 100)
100
152
41
51
Sijoitetun pääoman tuotto
Indeksi (2008 = 100)
100
111
109
108
Kassavirta
Indeksi (2008 = 100)
100
291
247
236
Lähde:
Kyselyvastaukset.
(93)
Kun unionin tuotannonala elpyi vuonna 2006 käyttöön otettujen toimenpiteiden ansiosta, se investoi erityisesti vuosina 2008 ja 2009 huomattavasti tuotantoinfrastruktuurin nykyaikaistamiseen ja laajentamiseen. Parantunut kannattavuus näkyy myös parantuneena kassavirtana.
f) Pääoman saatavuus
(94)
Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään erityisiä ongelmia unionin tuotannonalan kyvyssä hankkia pääomaa.
6.3 Unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta koskevat päätelmät
(95)
Edellä mainitun analyysin perusteella unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne on parantunut, ja tuotannonala on osoittautunut elinkelpoiseksi vuonna 2006 tapahtuneen toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Kun otetaan kuitenkin huomioon se, että edellä mainittu myönteinen kehitys tapahtui vasta toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, että työllisyys on laskussa ja että kannattavuus on edelleen alle tavoitetason, tuotannonalan taloudellisen tilanteen katsotaan edelleen olevan hauras ja haavoittuva. Tämän vuoksi voidaan päätellä, että näytön perusteella vaikuttaa siltä, että vahingon poistuminen johtuu osittain tai kokonaan toimenpiteiden voimassaolosta.
F. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(96)
Siitä lähtien, kun voimassa olevat toimenpiteet otettiin käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne on parantunut huomattavasti. Tämän analyysin perusteella tehdyt päätelmät kuitenkin osoittavat, että unionin tuotannonala on edelleen hauras ja haavoittuva.
(97)
Tällaisissa olosuhteissa on aiheellista analysoida merkittävän vahingon toistumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumottaisiin, jotta voidaan tutkia, huonontaisiko Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrän ja hinnan odotettu kehitys tuotannonalan tämänhetkistä tilannetta, jota kuvataan yksityiskohtaisesti johdanto-osan 98-106 kappaleessa.
(98)
Maailmassa on kaksi keskeistä mappimekanismien tuottajaa - Kiina ja unioni. Maailmanlaajuisesti mappimekanismien suurin markkina-alue on unioni ja seuraavaksi suurimmat ovat Etelä-Amerikka ja Venäjä. Muissa maissa kuten Intiassa on pieniä tuottajia, mutta ne keskittyvät omille kotimarkkinoilleen. Yhdysvallat ja Kanada käyttävät erilaisia arkistointijärjestelmiä.
(99)
On muistettava, että Kiinassa on huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia ja että mappimekanismien tuotantoa voitaisiin Kiinassa lisätä helposti (ks. johdanto-osan 45-48 kappale).
(100)
On myös muistettava, että Kiinan käyttämätön kapasiteetti vastaa suurin piirtein unionin kulutusta (ks. johdanto-osan 45 kappale).
(101)
Lisäksi todettiin, että Kiinan mappimekanismien lisätuotanto todennäköisesti vietäisiin unioniin, jos toimenpiteet kumottaisiin (ks. johdanto-osan 53 kappale). Tämä perustuu siihen, että unionin markkinat ovat edelleen maailman suurin mappimekanismien markkina-alue, jossa kulutus on suhteellisen vakaata ja hinnat ovat yleisesti ottaen korkeammat kuin muilla vientimarkkinoilla (ks. johdanto-osan 52 kappale). Lisäksi olisi otettava huomioon, että unionin ja Kiinan lisäksi ei ole muita merkittäviä mappimekanismeja vientiin tuottavia maita.
(102)
Lisäksi tuotantokapasiteettia voidaan lisätä Kiinassa helposti lisätyövoimaa hankkimalla (ks. johdanto-osan 41 kappale). Sen vuoksi Kiinasta peräisin oleva vienti voisi vastata unionin kulutuksen mahdolliseen kasvuun. Koska Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat ovat alhaiset, kuten näiden hintojen vertailu kolmansien maiden markkinoiden hintoihin osoittaa, ja koska Kiinalla on ilmeinen rajoittamattoman kyky tarjota mappimekanismeja alhaisilla hinnoilla, unionin tuotannonala ei erittäin todennäköisesti pystyisi hyödyntämään kysynnän mahdollista kasvua, mikä johtaisi markkinaosuuden huomattavaan supistumiseen, jos toimenpiteet kumottaisiin.
(103)
Tämän perusteella on odotettavissa, että jos Kiinasta peräisin olevien mappimekanismien tuonti unioniin kasvaisi huomattavasti, sillä olisi vakavia kielteisiä vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen. Kuten edellä todetaan, Kiinasta peräisin olevien rengasmekanismien tuonnin määrän odotetaan olevan huomattava, jos toimenpiteet kumotaan. Tuonti aiheuttaisi lisäksi mitä todennäköisimmin merkittävää unionin markkinoihin ja näin ollen unionin tuotannonalaan kohdistuvaa hintapainetta, mikä käy ilmi kolmansien maiden markkinoiden hintatasoa koskevista tiedoista. Käytettävissä olevien tietojen perusteella on arvioitu, että Kiinan nykyhinnat alittavat unionin hinnat noin 20 prosentilla (ks. johdanto-osan 69 kappale). Tämän perusteella on erittäin todennäköistä, että Kiinasta peräisin oleva tuonti tapahtuisi hinnoilla, jotka olisivat huomattavasti alhaisemmat kuin unionin hinnat, jos toimenpiteet poistettaisiin.
(104)
Se, että kiinalaiset viejät pitävät unionin markkinoita houkuttelevina, käy selvästi ilmi niiden pyrkimyksistä luokitella tuotteet väärään tullinimikkeeseen voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden välttämiseksi (ks. johdanto-osan 55 kappale).
(105)
Edellä esitetyn perusteella on todennäköistä, että Kiinasta peräisin olevien mappimekanismien tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen lisäisi unioniin suuntautuvaa vientiä voimakkaasti ja se tapahtuisi erittäin alhaisin hinnoin, jotka todennäköisesti alittaisivat huomattavasti unionin myyntihinnat. Tämä aiheuttaisi merkittävää vahinkoa ja tekisi tyhjiksi viime vuosina toteutetut investointi- ja elvytystoimet.
(106)
Tämän perusteella päätellään, että Kiinasta peräisin olevien mappimekanismien tuonnissa voimassa olevien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
G. UNIONIN ETU
1. Alustavat huomautukset
(107)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista.
(108)
Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät eri etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.
(109)
Alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotto ole unionin edun vastaista. Lisäksi tämä tutkimus on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joten siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyyntitoimenpiteet ovat voimassa.
(110)
Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei tässä erityistapauksessa ole unionin edun mukaista.
2. Unionin tuotannonalan etu
(111)
Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa parantaisi unionin tuotannonalan mahdollisuuksia saavuttaa kohtuullinen kannattavuustaso, koska se auttaisi välttämään tilanteen, jossa Kiinasta peräisin olevan tuonnin huomattavat määrät työntävät unionin tuotannonalan pois markkinoilta.
(112)
Onkin erittäin todennäköistä, että vahingollinen polkumyynti toistuisi ja sen määrät olisivat merkittäviä, mitä unionin tuotannonala ei kestäisi. Näin ollen unionin tuotannonala hyötyisi edelleen nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisestä.
(113)
Sen vuoksi päätellään, että Kiinan vastaisten polkumyyntitoimenpiteiden pitäminen voimassa olisi selvästi unionin tuotannonalan edun mukaista.
3. Tuojien ja käyttäjien etu
(114)
Kuten edellä todetaan, yksikään tiedossa olevista etuyhteydettömistä tuojista ei toimittanut vastauksia kyselylomakkeeseen. Mappimekanismien tuojat ovat yleensä myös tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiä, koska ne käyttävät niitä mappien tuotannossa.
(115)
Useat käyttäjät eli mappien tuottajat ilmoittautuivat tutkimuksen aikana. Vain yksi käyttäjä toimitti vastaukset kyselylomakkeeseen. Toimitettujen tietojen laadun vuoksi niitä oli mahdollista tarkistaa vain jossain määrin tarkastuskäynnin aikana.
(116)
Käyttäjä, jonka tietoja tarkistettiin, väitti, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi otettava käyttöön myös Kiinasta peräisin olevien mappien tuonnissa. Näiden väitteiden tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä.
(117)
Kaksi käyttäjää vastusti toimenpiteiden voimassaolon jatkamista. Ne eivät kuitenkaan esittäneet mitään näyttöä vaatimustensa tueksi.
(118)
Toisaalta analyysissä kävi myös ilmi, että jos Kiinasta tulisi ainoa mappimekanismien toimittaja toimenpiteiden kumoamisen seurauksena, myös mappien tuottajien asema olisi vaarassa, koska mappimekanismien maailmanmarkkinoilla ei olisi enää kilpailua. Sen vuoksi katsottiin, että voimassa olevat toimenpiteet edistävät tarjonnan monipuolisuutta ja kilpailua mappimekanismien maailmanmarkkinoilla, mikä on lopulta käyttäjien edun mukaista.
(119)
Muut kolme käyttäjää, jotka käyttivät yksinomaan unionissa tuotettuja mappimekanismeja, suhtautuivat asiaan neutraalisti, ja yksi niistä ilmoitti tukevansa toimenpiteiden voimassaolon jatkamista.
(120)
Koska mappimekanismin osuus mapin vähittäishinnasta on hyvin pieni, toimenpiteillä ei käytännöllisesti katsoen ole vaikutusta lopputuotteen eli mapin hintaan eikä tästä syystä myöskään lopullisiin kuluttajiin kohdistuvaa vaikutusta.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(121)
Kaikki edellä mainitut tekijät huomioon ottaen päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä, jotka estäisivät voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisen.
H. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(122)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella, että voimassa olevien toimenpiteiden voimassaoloa jatkettaisiin. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia. Toimitetut asiaan liittyvät tiedot ja huomautukset analysoitiin, mutta ne eivät johtaneet niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden muuttumiseen, joiden perusteella polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa päätettiin jatkaa.
(123)
Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti todetaan, että Kiinasta peräisin olevien mappimekanismien tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa CN-koodiin ex 8305 10 00 (Taric-koodi 8305100050) kuuluvia, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia mappimekanismeja, jollaisia käytetään yleisesti paperiarkkien ja muiden asiakirjojen arkistointiin tarkoitetuissa kansioissa ja mapeissa. Nämä mappimekanismit koostuvat aluslaatan päällä olevista tukevista kaarevista metalliosista (joita on yleensä kaksi) ja vähintään yhdestä aukaisuvivusta, joka mahdollistaa arkkien ja muiden asiakirjojen lisäämisen ja järjestämisen kansioon.
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Valmistaja
Polkumyyntitulli
Taric-lisäkoodi
Dongguan Nanzha Leco Stationery
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Kiina
27,1 %
A729
Kaikki muut yritykset
47,4 %
A999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 30 päivänä elokuuta 2012.