KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 833/2012
af 17. september 2012
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium i ruller med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) ("grundforordningen"), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen ("Kommissionen") offentliggjorde den 20. december 2011 en meddelelse ("indledningsmeddelelsen") i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af visse typer folie af aluminium i ruller med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina").
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 9. november 2011 af European Association of Metals (Eurométaux) ("klageren") på vegne af producenter, der tegner sig for over 50 % af den samlede produktion af visse typer folie af aluminium i ruller i Unionen. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, producenter i referencelandet, importører, forhandlere og andre parter, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Klageren, andre EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, importører og forhandlere fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
På grund af det tilsyneladende store antal EU-producenter og -importører samt eksporterende producenter fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(6)
For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle importører og eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare (jf. definitionen i afsnit 3 nedenfor) i perioden fra 1. oktober 2010 til 30. september 2011.
(7)
Hvad angår EU-producenterne, meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter på grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter indsendte forud for indledningen af undersøgelsen. Denne stikprøve bestod af de fire største kendte virksomheder eller grupper af virksomheder i Unionen.
(8)
Som anført i betragtning 24 indsendte kun to ikke forretningsmæssigt forbundne importører de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grund af det begrænsede antal samarbejdsvillige importører blev det derfor konkluderet, at stikprøveudtagning ikke længere var nødvendig. En tredje importerende virksomhed fremsendte bemærkninger uden at forelægge en spørgeskemabesvarelse.
(9)
Som anført i betragtning 26 indsendte 14 eksporterende producenter i Kina de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra disse parter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de fire eksporterende producenter med den største eksportmængde til Unionen.
(10)
For at give de eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende kinesiske producenter, som den vidste var berørt af sagen, og til myndighederne i Kina. To virksomheder gav sig til kende og anmodede om markedsøkonomisk behandling - en af disse virksomheder indgik i stikprøven, og den anden gjorde ikke. Der blev modtaget anmodninger om individuel behandling fra virksomhederne i stikprøven og den virksomhed, som anmodede om markedsøkonomisk behandling, men som ikke var omfattet af stikprøven.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle de eksporterende producenter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, dvs. de fire virksomheder i stikprøven og alle andre virksomheder, for at give dem mulighed for at anmode om en individuel undersøgelse. Der blev også sendt spørgeskemaer til andre parter, som Kommissionen vidste var berørt af sagen, dvs. de fire EU-producenter i stikprøven, de samarbejdsvillige importører i Unionen, brugere og en sammenslutning af forbrugere.
(12)
Der blev modtaget besvarelser fra tre eksporterende producenter i Kina, der indgik i stikprøven, fra de fire EU-producenter, der indgik i stikprøven, og fra to ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Seks detailhandlere besvarede også spørgeskemaet for brugere.
(13)
Kommissionen har ikke modtaget nogen anmodninger om individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(14)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Producenter i Unionen
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Italien
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Tyskland
-
ITS BV, Apeldoorn, Nederlandene
-
SPHERE Group, Paris, Frankrig.
Eksporterende producenter i Kina
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Shanghai
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Shanghai.
Forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen
-
CeDo Limited, Telford, Det Forenede Kongerige.
Producent i Tyrkiet (referenceland)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
Med henblik på at indsamle oplysninger om prisen på den vigtigste indirekte råvare til produktionen af folie af aluminium, dvs. primæraluminium, blev Shanghai Futures Exchange ("SHFE" eller "børsen"), som er den vigtigste handelsplatform for aluminium i Kina, anmodet om oplysninger. London Metal Exchange ("LME"), som også blev aflagt et informationsbesøg, blev anmodet om oplysninger om verdensmarkedet og priserne. SHFE fremlagde skriftlige oplysninger efter anmodning fra Kommissionen. Kommissionen foreslog også at aflægge SHFE et informationsbesøg, hvilket indledningsvist blev accepteret. På et senere tidspunkt mente SHFE dog, at en godkendelse fra den kinesiske regering ville være påkrævet for et sådant besøg. De kinesiske myndigheder på den anden side afviste dog, at en sådan godkendelse ville være nødvendig. I sidste ende trak SHFE sin oprindelige accept tilbage og besluttede ikke at acceptere besøget.
(16)
Shanghai Metals Markets ("SMM"), en leverandør af prisoplysninger og et forlag i Shanghai blev aflagt et informationsbesøg.
3. Undersøgelsesperiode
(17)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2010 til 30. september 2011 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af UP ("den betragtede periode").
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(18)
Den pågældende vare er folie af aluminium af tykkelse 0,007 mm eller derover, men under 0,021 mm, uden underlag, kun valset, også præget, i lavvægtsruller af vægt ikke over 10 kg ("den pågældende vare", "folie af aluminium i ruller" eller "AHF"). Den pågældende vare er i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7607 11 11 og ex 7607 19 10.
(19)
Den pågældende vare anvendes som regel som forbrugervare til emballage og til andre husholdningsformål/cateringformål. Varedefinitionen blev ikke anfægtet.
2. Samme vare
(20)
Det fremgik af undersøgelsen, at folie af aluminium i ruller, der fremstilles i og eksporteres fra Kina, folie af aluminium i ruller, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenterne, og folie af aluminium i ruller, der fremstilles og sælges i Tyrkiet (referencelandet) af den samarbejdsvillige tyrkiske producent, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. STIKPRØVEUDTAGNING
1. Stikprøve af eu-producenter
(21)
På baggrund af det store antal EU-producenter blev der i indledningsmeddelelsen givet mulighed for stikprøveudtagning for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17.
(22)
I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af de fire største (grupper af) virksomheder ud af de 30 EU-producenter, om hvem man vidste, at de producerede samme vare inden undersøgelsens indledning. Udtagelsen af stikprøven fandt sted på grundlag af producenternes salgsmængde, deres størrelse og geografiske placering i Unionen, og den foreslåede stikprøve tegnede sig for 44 % af den samlede anslåede EU-produktion i UP. Interesserede parter blev opfordret til at gennemse sagsakterne og fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Efter fristen for at fremsætte bemærkninger hævdede en af de interesserede parter, at stikprøven burde have omfattet en producent fra Det Forenede Kongerige. I denne forbindelse skal det bemærkes, at en producentvirksomhed fra Det Forenede Kongerige (som indgår i Sphere Group) rent faktisk indgik i stikprøven. Ingen andre interesserede parter gjorde indsigelse mod den endelige stikprøve, og den blev derfor bekræftet.
2. Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(23)
I betragtning af det potentielt store antal importører omfattet af proceduren blev der i indledningsmeddelelsen givet mulighed for en stikprøveudtagning for importører i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(24)
Kun to ikke forretningsmæssigt forbundne importører indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at samarbejde. Stikprøver blev derfor ikke længere anset for at være nødvendige.
3. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter
(25)
På baggrund af det store antal eksporterende producenter blev der i indledningsmeddelelsen givet mulighed for stikprøveudtagning for at fastsætte dumpingen, jf. grundforordningens artikel 17.
(26)
I alt 14 eksporterende producenter i Kina indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Disse virksomheder eksporterede ca. 7 800 tons, dvs. næsten 60 % af den kinesiske eksport til EU-markedet i UP. Ud fra de oplysninger, som disse parter indsendte, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de fire eksporterende producenter med den største repræsentative produktionsmængde, det største repræsentative salg og den største repræsentative eksport, som med rimelighed kunne undersøges inden for fristen. En af de udtagne virksomheder ophørte efterfølgende med at samarbejde, og en anden meddelte Kommissionen, at de oplysninger, som den havde fremsendt til Kommissionen i stikprøveskemaet, var fejlbehæftede. På grundlag af disse nye oplysninger blev det besluttet at udelukke denne virksomhed fra stikprøven af virksomheder. Kommissionen opfordrede yderligere to virksomheder til at indgå i stikprøven. De samarbejdsvillige eksporterende producenter, Kinas EU-mission og klageren blev hørt om den endelige sammensætning af stikprøven. Ingen af de interesserede parter gjorde indsigelser mod dette valg. En af de virksomheder, som var nye i stikprøven, ophørte efterfølgende med at samarbejde. Den endelige stikprøve omfattede således tre eksporterende producenter i Kina, som tegnede sig for ca. 30 % af importen af den pågældende vare til Unionen i UP og 50 % af salget foretaget af de 14 eksporterende producenter, der indsendte oplysninger i forbindelse med stikprøveudtagningen.
D. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling og individuel behandling
1.1. Markedsøkonomisk behandling
(27)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de eksporterende producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(28)
To virksomheder, CeDo Shanghai Co. Ltd. ("CeDo Shanghai") og Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. ("Blue Diamond"), gav sig til kende og anmodede om markedsøkonomisk behandling. Kun CeDo Shanghai blev udtaget til at indgå i stikprøven som beskrevet ovenfor; den anden virksomhed blev afvist. Efter Domstolens dom i sag C-249/10, P Brosmann Footwear (HK) m.fl. mod Rådet for Den Europæiske Union, blev det besluttet at undersøge alle ansøgninger, der var modtaget inden for fristen - dvs. de to ovennævnte virksomheders ansøgninger.
(29)
Anmodningerne om markedsøkonomisk behandling blev analyseret på grundlag af de fem kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er kriterierne for markedsøkonomisk behandling kort beskrevet herunder:
-
virksomhedernes beslutninger træffes på grundlag af markedssignaler og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedsværdierne
-
virksomhederne skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål
-
der må ikke være videreført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system
-
love om konkurs og ejerforhold skal garantere stabilitet og retssikkerhed, og
-
valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(30)
Der blev foretaget undersøgelser på stedet vedrørende markedsøkonomisk behandling hos disse virksomheder.
(31)
Begge virksomheder blev nægtet markedsøkonomisk behandling efter det første kriterium i artikel 2, stk. 7, litra c), på grund af beviser for fordrejning af prisen på den grundlæggende råvare, aluminium. Disse fordrejninger blev også konstateret for prisen på den mellemliggende råvare, folie af aluminium i jumboruller, som beskrevet nedenfor. Som beskrevet nedenfor opfyldte virksomhederne heller ikke en række andre kriterier.
1.1.1. Branchedækkende konklusioner vedrørende kriterium 1 - virksomhedernes beslutninger og omkostninger til de vigtigste råvarer
(32)
Folie af aluminium i små ruller fremstilles ved en simpel proces med omspoling, udskæring og emballering af folie fra jumboruller på mindre ruller. Den vigtigste råvare til produktionen af folie af aluminium i ruller er primæraluminium. Primæraluminium udgør ca. 60-70 % af omkostningerne ved produktionen af den vare, der er omfattet af denne undersøgelse, og det er således den vigtigste omkostningsfaktor i produktionen. Dette afspejles i den branchedækkende praksis med angivelse af både indkøbs- og salgspriser for folie af aluminium på grundlag af en referencepris for primæraluminium (aluminiumsbarrer) plus et produktionsgebyr/forarbejdningsgebyr. De virksomheder, der anmoder om markedsøkonomisk behandling, købte rent faktisk folie af aluminium på jumboruller på grundlag af købskontrakter, som fastsætter prisen på folie af aluminium på jumboruller med henvisning til priser på primæraluminium offentliggjort af SMM, der leverer oplysninger om priser på forskellige metaller på grundlag af priserne på spotmarkedet i Shanghaiområdet. SMM's publikation giver et meget realistisk billede af aluminiumspriserne på hjemmemarkedet. Disse priser følger meget nøje priserne på SHFE, hvor de fleste transaktioner i Kina finder sted.
(33)
Den globale reference for prisen på primæraluminium, som er en råvare, er noteringen på LME. Prisen på aluminium på det kinesiske hjemmemarked afviger væsentligt fra de priser, der noteres på LME. Som det fremgår af nedenstående diagram, var forskellen mellem henholdsvis LME's og SHFE's priser i undersøgelsesperioden på mellem + 500 og - 90 USD pr. ton. I undersøgelsesperioden var prisnoteringen på LME - på månedlig gennemsnitlig basis - mere end 9 % højere end på SHFE (nettopris), og forskellen nåede helt op på + 23 % i midten af perioden. Det er ligeledes bemærkelsesværdigt, at der i den sidste del af UP, hvor priserne på verdensplan var faldende på grund af en nedgang i efterspørgslen, kunne iagttages den modsatte tendens for SHFE's priser, hvilket endog medførte priser, der lå 3 % over LME's priser, og yderligere illustrerer de prisfordrejninger, der er fremherskende på dette marked.
(34)
Som beskrevet ovenfor anses det, at denne betydelige prisforskel for primæraluminium set i forhold til resten af verden skyldes en kombination af en række statslige faktorer og væsentlig indgriben fra statens side på hjemmemarkedet ved hjælp af en række forskellige instrumenter. Denne statslige indgriben førte til oprettelse og eksistens af et temmelig isoleret hjemmemarked for primæraluminium i Kina, som er isoleret fra markedskræfterne.
(35)
For det første kontrolleres SHFE af China Securities Regulatory Commission ("CSRC"). SHFE fungerer i overensstemmelse med forordningen om administrationen af terminsforretninger, foranstaltningerne til forvaltning af terminsbørser og vedtægterne herfor. Flere af disse statslige regler for, hvordan børsen fungerer, bidrager til lav volatilitet samt fordrejede priser og pristendenser på SHFE: Daglige udsving er begrænset til 4 % over eller under afregningsprisen for den foregående handelsdag, handelen sker med lav frekvens (indtil den 15. i hver måned), terminskontrakter kan højst løbe over 12 måneder, handlernes åbne positioner (open interests) er begrænset til en vis mængde, og der er restriktioner for prisspekulation.
(36)
Adgangen til børsen er ved lov begrænset til kinesiske handlere, som også skal have en godkendelse fra CSRC for at kunne handle på børsen. SHFE-medlemmers markedsrepræsentanter kan kun foretage transaktioner efter anmodning fra SHFE-medlemmer, kan ikke acceptere ordrer fra andre organisationer og kan ikke handle for egen regning. Fysisk levering kan kun finde sted på et godkendt lager i Kina, hvilket er i modsætning til praksis på internationale børser, hvor leveringen kan finde sted hvor som helst i verden. Da de kun er en platform for fysisk udveksling (der sælges ikke derivater), isolerer dette desuden de kinesiske aluminiumsmarkeder fuldstændigt. Som følge heraf er arbitrage med LME eller andre markeder umuligt i praksis, og børsen er isoleret fra verdensmarkedet. En udligning mellem disse markeder kan således ikke finde sted.
(37)
For det andet hænger denne statslige indgriben i prisfastsættelsesmekanismen på SHFE sammen med statens rolle som både sælger af primæraluminium og opkøber heraf via State Reserve Bureau og andre statslige organer. F.eks. har den kinesiske regering indført en vækstpakke, der har til formål at begrænse virkningerne af den økonomiske krise, der indtraf i slutningen af 2008, og denne pakke omfattede en ordning, som indebærer, at State Reserves Bureau køber aluminium fra smelteanlæg med henblik på at støtte deres drift ved kunstigt at forhøje den indenlandske efterspørgsel, da den verdensomspændende finansielle og økonomiske krise reducerede den verdensomspændende efterspørgsel. Disse statslige indkøb fordrejede priserne betydeligt i første halvdel af 2009. Det er i den forbindelse værd at bemærke, at ved udløbet af undersøgelsesperioden bevægede priserne på det kinesiske hjemmemarked sig i modsat retning af priserne på verdensmarkedet.
(38)
Den kinesiske stat beskrev sin politik for indblanding i aluminiumsektoren i sin 12. femårige udviklingsplan for aluminium (2011-2015). I planen anføres "tilpasning af skatte- og eksportafgiftrabatter og andre økonomiske virkemidler samt streng kontrol med den samlede ekspansion og eksport af råvarer". I praksis betyder dette, at en kombination af særlige skatteordninger justeres med henblik på at fremme aluminiumsindustrien. Disse værktøjer modvirker eksport af primæraluminium fra Kina og fremmer samtidig import og fremstilling af varer i senere produktionsled (som f.eks. den pågældende vare), hvori der indgår aluminium, til både hjemmemarkedet og eksportmarkederne.
(39)
Denne plan viderefører den politik, som har eksisteret i mange år i de tidligere planer. Disse planer er desuden blevet gennemført over en lang årrække, og i UP anvendtes en række gennemførelsesforanstaltninger, som der redegøres for nedenfor. Der er tale om følgende ordninger:
1)
en eksportafgift på 17 % på primæraluminium og aluminiumsskrot (sammenlignet med 0 % told på folie af aluminium i små ruller)
2)
en momsrabat på 0 % på primæraluminium (sammenlignet med 15 % rabat på folie af aluminium siden juni 2009)
3)
afskaffelse af importtolden på 5 % på metal.
(40)
Staten anvender således kombinationen af disse foranstaltninger til at begrænse eksporten af primæraluminium, hvilket til gengæld resulterer i et øget udbud på hjemmemarkedet og fører til en nedsættelse af priserne på hjemmemarkedet.
(41)
Størstedelen af de kinesiske aluminiumsmelteanlæg er statsejede. De forskellige industriplaner, som tydeligvis påvirker aluminiumsproduktionskapaciteten og produktionen - i øjeblikket navnlig den 12. femårige plan for aluminiumsindustrien (2011-2015) - opfordrer til strategisk udvikling af aluminiumsvarer fremstillet ved "deep processing" og fremme af aluminiumsfremstillingsindustrien med henblik på at udvide industrikæden yderligere.
(42)
Ovennævnte foranstaltninger truffet af den kinesiske stat blev derfor betragtet som bevis for underliggende statslig indgriben i virksomhedernes beslutninger vedrørende køb af råvarer og deres produktionsomkostninger. Den nuværende kinesiske ordning med høje eksportafgifter og ingen momsgodtgørelse for eksport af primæraluminium kombineret med ingen eksportafgifter og delvis momsgodtgørelse for eksport af aluminiumsvarer i senere produktionsled, herunder f.eks. den pågældende vare, samt statens indgriben i prisfastsættelsen på SHFE har rent faktisk i al væsentlighed ført til en situation, hvor de kinesiske priser på primæraluminium og priserne på aluminiumsvarer i senere produktionsled (som også anvendes som råvare ved fremstillingen af andre aluminiumsvarer) er et resultat af statslig indgriben og ikke afspejler prisudsvingene på de internationale markeder. Det har direkte indflydelse på virksomhedernes beslutninger om indkøb af yderligt forarbejdede aluminiumsråvarer. Aluminiumspriserne har altid været fordrejet, og bortset fra en meget begrænset periode, hvor - som nævnt ovenfor - andre statslige konkurrencefordrejende prioriteringer har været anvendt, har dette givet de kinesiske producenter af folie af aluminium en urimelig fordel.
(43)
Da primæraluminium som nævnt tegner sig for ca. 60 % af produktionsomkostningerne til folie af aluminium i små ruller, medfører denne forskel en urimelig og betydelig omkostningsfordel for de kinesiske producenter, hvilket er af afgørende betydning for en råvare som folie af aluminium i små ruller.
(44)
Efter at have fået kendskab til Kommissionens konklusioner anfægtede CeDo Shanghai disse konklusioner. For det første hævdede virksomheden, at nogle af Kommissionens konklusioner er fejlagtige og inkonsekvente og derfor har negative virkninger for den generelle konklusion vedrørende kinesiske virksomheders beslutninger. Virksomheden anførte specifikt, at adgang til SHFE ikke er begrænset til kinesiske statsborgere, da det er muligt at åbne konti hos mæglere, som har tilladelse til at handle på SHFE. Overordnet set bestred virksomheden ikke, at den kinesiske stat kontrollerer visse handlinger, men efter dens opfattelse er formålet med dette ikke at fordreje priser og sikre en lav volatilitet på markedet, men snarere at hindre spekulation og mulige fejltagelser under udførelsen af transaktioner. For det andet hævdede virksomheden, at der var forholdsvis begrænsede prisforskelle mellem SHFE og LME i UP, herunder en periode, hvor priserne i Kina endog var højere end andre steder. Følgelig vil de kinesiske producenter have meget begrænsede eller slet ingen omkostningsfordele som følge af trykkede priser. Virksomheden forklarede desuden, at den ændrede prisudvikling mod slutningen af UP skyldtes, at den kinesiske økonomi stadig voksede ultimo 2011, og ikke at staten bevirkede fordrejning af priserne. Endelig hævdede den, at ovennævnte mekanismer eller procedurer ikke har nogen væsentlig indvirkning på virksomhedens beslutninger med hensyn til omkostningerne og prispolitikkerne.
(45)
Virksomhedens oplysninger strider ikke mod Kommissionens konklusion om, at kun kinesiske handlere må handle på denne børs. Hvad angår formålet og hensigten med statens tiltag, er virksomhedens udsagn udtryk for hypoteser, og der er på nuværende tidspunkt ikke blevet forelagt beviser herfor. Endvidere er det irrelevant, hvorfor disse regler og begrænsninger blev indført. Det er deres samlede virkning med etablering af et isoleret hjemmemarked for aluminium, hvor prisudviklingen ikke følger prisudviklingen på verdensmarkedet, der er relevant. I denne forbindelse skal det også bemærkes, at de kinesiske myndigheder ved fremlæggelsen af resultaterne ikke havde bemærkninger til dette punkt. Som konkluderet i betragtning 43 er fordrejningen på det kinesiske aluminiumsmarked (en prisforskel på minus 9 % i UP) væsentlig nok til at kunne medføre en urimelig og betydelig omkostningsfordel for kinesiske producenter af en råvare som den pågældende vare. Denne omkostningsfordel kan ikke forklares med nogen komparativ fordel for de kinesiske aluminiumsproducenter. Endelig købte alle de samarbejdsvillige virksomheder deres råvarer på det kinesiske hjemmemarked på grundlag af kontrakter, som er indekseret efter lokale aluminiumsprisindekser. De enkelte virksomheders beslutninger er således klart påvirket af de statslige foranstaltninger, der skaber et fordrejet marked for aluminium.
(46)
Blue Diamond forklarede, at SMM-priser ikke er statsligt fastsatte priser, og at SMM svarer til LME, da begge er offentlige informationskilder. Kommissionen fandt ikke, at priserne var direkte fastsat af staten, og denne bemærkning er således irrelevant. For det andet sikrer det forhold, at priserne er offentligt tilgængelige, ikke automatisk, at de fastsættes som følge af markedskræfternes frie spil.
1.1.2. Virksomhedsspecifikke konklusioner vedrørende kriterium 2 til 5
(47)
Kommissionen konstaterede, at CeDo Shanghai ikke opfyldte det tredje kriterium, da virksomhedens tilbagebetaling af et lån i fremmed valuta skulle godkendes af Foreign Exchange Administration, hvilket anses for at have en fordrejende virkning på virksomhedens beslutninger om låntagning og dermed dens finansielle situation.
(48)
CeDo Shanghai anfægtede Kommissionens undersøgelsesresultater vedrørende det tredje kriterium. Virksomheden hævdede, at registreringen hos Foreign Exchange Administration er en landsdækkende praksis, der gælder for alle virksomheder, der tilbagebetaler lån optaget i udlandet, og at der udelukkende er tale om god forvaltning fra de kinesiske finansielle myndigheders side for at sikre, at ulovlige transaktioner ikke anvendes til at kanalisere finansielle midler ud af Kina. Virksomheden hævdede endvidere, at hverken dens produktionsomkostninger eller dens samlede økonomiske situation på nogen måde afhænger af denne godkendelse. CeDo hævdede således, at Kommissionens definition af det tredje kriterium i denne henseende er mangelfuld.
(49)
Finansieringsafgørelser er klart blandt de vigtigste beslutninger for virksomheder. Regulering af CeDo's gæld til udlandet indebærer helt klart etablering af en procedure for godkendelse af lån, der optages uden for Kina. Virksomhedernes beslutninger om at optage lån i udlandet skal godkendes af staten, hvilket skaber fordrejninger i deres finansielle situation. Virksomhedens påstand blev derfor afvist.
(50)
Blue Diamond opfyldte desuden ikke kriterium 1, fordi virksomheden nyder godt af en udvidet fritagelse for indkomstskat. Den opfyldte heller ikke kriterium 2, da den ikke har ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål. Endelig kunne virksomheden ikke godtgøre, at den opfylder kriterium 3, da den anvender industrielle anlæg gratis, hvilket fordrejer dens omkostninger og finansielle situation.
(51)
Virksomheden bestred nogle af disse konklusioner. Den hævdede, at skattefritagelsen ikke har nogen betydning for dens eksportpriser, som er genstand for antidumpingundersøgelser. Den hævdede desuden, at den har fulgt de kinesiske momsregler i sine regnskaber og forklarede, at uoverensstemmelsen mellem salgstallene og regnskaberne var en følge af kontraktmæssige forhold og ikke af virksomhedens almindelig praksis. Virksomheden bekræftede endvidere, at den anvender et industriområde af en betydelig størrelse gratis på grundlag af en aftale.
(52)
Bemærkningerne vedrørende dobbelt fakturering var i modstrid med redegørelsen og den dokumentation, der blev fremlagt ved kontrolbesøget. Der blev ikke fremlagt yderligere beviser vedrørende dobbelt fakturering og for, at virksomhedens afskrivningspraksis skulle være i overensstemmelse med kinesiske momsregler som hævdet af virksomheden. Endelig bekræftede virksomheden konklusionerne vedrørende skattefritagelser og gratis anvendelse af industriområder. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at de kriterier, der anvendes ved vurdering af anmodninger om markedsøkonomisk behandling ikke alle er kriterier, der vedrører eksportprisen, men de anvendes for at fastslå, hvorvidt der gælder markedsøkonomiske vilkår for producenten i forbindelse med fremstilling og salg af samme vare. Da selskabet hverken anmodede om en individuel undersøgelse eller blev udvalgt til at indgå i stikprøven, blev der desuden ikke anmodet om oplysninger om virksomhedens eksportpriser.
(53)
Begge virksomheder blev derfor nægtet markedsøkonomisk behandling.
1.2. Individuel behandling
(54)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der eventuelt fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(55)
Alle virksomheder, der indgik i stikprøven, og Blue Diamond anmodede om individuel behandling. Disse anmodninger blev undersøgt. Undersøgelsen viste, at samtlige virksomheder i stikprøven og Blue Diamond opfyldte alle betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(56)
Alle eksporterende producenter i stikprøven og Blue Diamond blev således indrømmet individuel behandling.
2. Referenceland
(57)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(58)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(59)
Der blev ikke modtaget nogen væsentlige bemærkninger vedrørende forslaget om at anvende Amerikas Forenede Stater ("USA") som referenceland. Ingen af de interesserede parter foreslog alternative producenter af den samme vare i referencelandet.
(60)
Der var imidlertid ingen samarbejdsvilje hos producenterne i USA, selv om alle kendte producenter i USA blev kontaktet i forbindelse med undersøgelsen. Kommissionen anmodede om, at producenter i andre tredjelande, som var nævnt i klagen, f.eks. Mexico og Sydafrika, samarbejdede; der blev imidlertid heller ikke udvist samarbejdsvilje fra disse landes side.
(61)
Kommissionen søgte gennem sin egen efterforskning at fastslå, om der fandtes andre producenter i tredjelande. Der blev derfor sendt breve og spørgeskemaer til alle kendte producenter i andre tredjelande (Tyrkiet, Indien og Sydkorea).
(62)
To tyrkiske producenter gav sig til kende og udviste samarbejdsvilje. I sidste ende indsendte en af producenterne en fuldstændig besvarelse af spørgeskemaet og accepterede et kontrolbesøg i sine lokaler.
(63)
Oplysninger vedrørende Kommissionens vurdering af det hensigtsmæssige i at vælge Tyrkiet som referenceland blev offentliggjort i den ikke fortrolige udgave, der stilles til rådighed for interesserede parter. Ingen af de berørte parter fremsatte bemærkninger til valget af Tyrkiet som referenceland i dette tilfælde.
(64)
Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at Tyrkiet er et hensigtsmæssigt referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
3. Normal værdi
(65)
Da ingen af de virksomheder, der anmoder om markedsøkonomisk behandling, kunne godtgøre, at de opfylder kriterierne for markedsøkonomisk behandling, og de øvrige to virksomheder, der var udtaget til at indgå i stikprøven, ikke havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi for alle kinesiske eksporterende producenter som beskrevet i betragtning 57 fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, eller en beregnet normal værdi i Tyrkiet for samme vare. Ud fra valget af priser, der er betalt eller skal betales i Unionen, blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der var blevet kontrolleret hos de samarbejdsvillige tyrkiske producenter, jf. betragtning 14.
(66)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt. Det konstateredes, at den tyrkiske samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de eksporterende producenter i stikprøven.
(67)
Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne på det tyrkiske marked blev derfor fastlagt for UP.
(68)
For de varetyper, hvor mere end 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af varetypen lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi pr. varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(69)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i UP.
(70)
I de tilfælde, hvor den samarbejdsvillige tyrkiske producent ikke solgte en bestemt varetype på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(71)
I de tilfælde, hvor den tyrkiske samarbejdsvillige producent ikke solgte bestemte varetyper på hjemmemarkedet, men disse varetyper blev solgt på andre markeder, blev der beregnet en normal værdi på grundlag af produktionsomkostningerne for samme varetype, der sælges på andre markeder, plus SA&G og fortjeneste. I tilfælde, hvor den samarbejdsvillige tyrkiske producent slet ikke solgte bestemte varetyper, blev en normal værdi beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne for alle varetyper plus SA&G og fortjeneste.
(72)
Beløbene for SA&G og fortjeneste blev i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, fastlagt på basis af den tyrkiske producents faktiske tal for produktion og salg i normal handel af den samme vare.
4. Eksportpriser
(73)
De eksporterende producenters eksportsalg til Unionen fandt enten sted direkte til uafhængige kunder eller gennem forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber i Unionen.
(74)
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Unionen gik direkte til uafhængige kunder i EU, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(75)
I de tilfælde, hvor eksportsalget til Unionen gik gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Unionen, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne ved disse forretningsmæssigt forbundne virksomheders første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Der blev foretaget justeringer for alle de omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Hvad angår fortjenstmargenen, blev to ikke forretningsmæssigt forbundne importørers fortjeneste på den pågældende vare anvendt, da den forretningsmæssigt forbundne importørs faktiske fortjeneste ikke blev betragtet som et pålideligt grundlag på grund af forholdet mellem den eksporterende producent og den forretningsmæssigt forbundne importør.
5. Sammenligning
(76)
Da den kinesiske import bestod af varer under producenternes eget mærke, blev der kun foretaget sammenligninger med varer, som var under den tyrkiske samarbejdsvillige virksomheds eget mærke.
(77)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev i alle tilfælde foretaget passende justeringer for indirekte skatter, fragt-, forsikrings-, håndterings-, garanti- og kreditomkostninger, hvor dette var berettiget, korrekt og kunne dokumenteres. Der blev set bort fra emballagens vægt ved sammenligningen.
(78)
Ved brug af varekontrolnummer-systemet til klassificering af varetyperne kunne det konstateres, at kun få af varenumrene fra alle de eksporterende producenter i stikprøven stemte overens med systemet. I tilfælde, hvor der ikke kunne konstateres direkte overensstemmelse, blev lignende typer sammenlignet, og der blev foretaget justeringer for forskelle, f.eks. med hensyn til emballagetyper. I de tilfælde, hvor denne sammenligningsteknik blev anvendt, fik den pågældende part adgang til de nærmere oplysninger.
6. Dumpingmargener
(79)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen for de eksporterende producenter i stikprøven fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og de vejede gennemsnitlige eksportpriser i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(80)
Der blev beregnet et vejet gennemsnit af disse tre dumpingmargener for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven.
(81)
I betragtning af den ringe samarbejdsgrad fra Kinas side (under 60 %), anses det, at den landsdækkende dumpingmargen, der gælder for alle andre eksporterende producenter i Kina, bør fastsættes på grundlag af de transaktioner, som de samarbejdsvillige eksportører har foretaget med den største dumpingmargen.
(82)
De således fastsatte foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
Tabel 1
Dumpingmargener
Virksomhedens navn
Status
Dumpingmargen
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Individuel behandling
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Individuel behandling
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Individuel behandling
28,6 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
35,2 %
Landsdækkende dumpingmargen
43,4 %
E. SKADE
1. EU-produktionen og eu-erhvervsgrenen
(83)
I Unionen er der 31 producenter eller grupper af producenter af samme vare, hvoraf de fleste er forholdsvis små. De vil i det følgende blive benævnt "EU-erhvervsgrenen", jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. Klageren, Eurométaux, handlede på vegne af syv producenter, hvis samlede produktion i UP udgjorde ca. 50 % af den samlede EU-produktion af visse typer folie af aluminium i ruller. Det bør dog bemærkes, at klagerens oplysninger, som er blevet krydstjekket med oplysninger fra andre til rådighed værende kilder, omfattede alle kendte virksomheder, der fremstiller og sælger den pågældende vare på EU-markedet. På dette grundlag blev den samlede EU-produktion af den samme vare anslået til 91 000 tons i UP. Da der gennem klageren blev indsamlet oplysninger fra eller forelå oplysninger fra alle kendte virksomheder, der producerer og sælger den pågældende vare på EU-markedet, vil disse oplysninger blive anvendt som makroøkonomiske indikatorer i forbindelse med denne undersøgelse.
2. EU-Forbruget
(84)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet plus import til EU-markedet. Disse oplysninger blev forelagt af klageren og stillet til rådighed for alle de interesserede parter. Oplysningerne vedrørende EU-producenterne blev krydstjekket med de oplysninger, som Kommissionen modtog i forbindelse med gennemgangen af repræsentativiteten og stikprøveudtagningen. Importdataene vedrørende den pågældende vare for både det pågældende land og tredjelande blev krydstjekket med de Comext-data, der er tilgængelige fra Eurostat. Klageren påpegede, at dens tal for salget på EU-markedet omfattede visse mængder, der blev produceret i Kina, og allerede var medtaget i importtallene. Der blev derfor foretaget et fradrag i salgsmængden for visse EU-producenter, der ikke indgik i stikprøven, og som også importerede fra Kina. Dette fradrag forhindrede, at denne salgsmængde blev medregnet to gange i det samlede forbrug.
(85)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
Tabel 1
Forbruget i EU (tons)
2008
2009
2010
UP
Import i alt
4 600
7 600
10 300
14 300
EU-produktion solgt på EU-markedet
91 000
91 500
87 700
82 456
Forbrug i alt
95 600
99 100
98 000
96 756
Indeks (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Det samlede forbrug på EU-markedet svingede kun lidt i den betragtede periode. Årsagen til denne stabilitet er, at EU-markedet for den pågældende vare er modent, og da der er tale om en vare, der normalt anvendes til husholdningsformål, var den ikke genstand for udsving til trods for den økonomiske krise.
3. Import fra det pågældende land
3.1. Mængde og markedsandel
(87)
Oplysningerne om importmængder blev indhentet fra klageren, som justerede Eurostats statistiske oplysninger på grundlag af sit kendskab til markedet. Denne justering var nødvendig, fordi statistikken vedrørende den relevante KN-kode omfatter anden import end den pågældende vare. Justeringen blev baseret på kendskab til eksport til EU-markedet fra de forskellige eksportlande og importprisen, hvoraf det fremgår, om der er tale om den pågældende vare eller ej. De interesserede parter kunne i klagens bilag 3 finde de nøjagtige tal og oplysninger om den anvendte metode. På dette grundlag har Kinas import til Unionen udviklet sig på følgende måde i den betragtede periode:
Tabel 2
Import fra Kina
2008
2009
2010
UP
Import fra Kina (tons)
4 270
6 836
9 839
12 994
Indeks (2008 = 100)
100
160
230
304
Markedsandel
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Indeks (2008 = 100)
100
154
225
301
Kilde: Klageren
(88)
Efter antidumpingundersøgelsen vedrørende den vigtigste råvare og varen i tidligere produktionstrin (folie af aluminium i jumboruller), som resulterede i indførelse af told for kinesiske producenter i 2009, steg importen fra Kina betragteligt. Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare med mere end 200 % i løbet af den betragtede periode.
(89)
De kinesiske eksporterende producenters markedsandel viser samme stigende tendens som importen i den betragtede periode og steg fra 4,5 % i 2008 til 13,4 % i UP.
3.2. Dumpingimportpriser og prisunderbud
(90)
De gennemsnitlige priser på importen fra Kina har udviklet sig på følgende måde:
Tabel 3
Priser på importen fra Kina
2008
2009
2010
UP
Gennemsnitlig cif-pris i EUR/tons
(3)
2 335
2 600
2 518
Indeks (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Kilde: Eurostat
(91)
Det skal fremhæves, at de kinesiske importpriser i vid udstrækning følger de kinesiske priser på råvarer (hovedsageligt aluminiumlegeringer). Importpriserne faldt dog med 3 % i UP set i forhold til 2010 på et tidspunkt, hvor råvarepriserne steg med ca. 4 % (se nedenstående tabel).
Tabel 4
Udvikling i de gennemsnitlige priser på aluminium i Kina
2008
2009
2010
UP
SHFE's gennemsnitlige, månedlige, vejede spotpris pr. ton (EUR)
1 408
1 187
1 467
1 523
Indeks (2008 = 100)
100
84
104
108
Kilde: Shanghai Futures Exchange (SHFE), ekskl. moms
(92)
Da al kendt kinesisk import blev foretaget under eget mærke, blev sammenligningerne vedrørende underbud (og målprisunderbud) udelukkende foretaget på grundlag af EU-erhvervsgrenens salg af varer under eget mærke.
(93)
For at kunne afgøre, om der var tale om prisunderbud i UP, blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-niveau, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra de samarbejdsvillige kinesiske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter import.
(94)
Prissammenligningen blev foretaget for den enkelte transaktion i samme handelsled, efter passende justering og med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen viste en underbudsmargen for de kinesiske eksporterende producenter på 10,0 % udtrykt som en procentdel af omsætningen i UP for EU-producenterne i stikprøven.
4. EU-Erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Indledende bemærkninger
(95)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(96)
De makroøkonomiske indikatorer (produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde og markedsandel) blev vurderet for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen blev baseret på oplysningerne fra klageren, som blev krydstjekket med data fra de samarbejdsvillige EU-producenter.
(97)
Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (gennemsnitlige enhedspriser, beskæftigelse, lønninger, produktivitet, lagre, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at skaffe kapital) blev foretaget for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Analysen blev baseret på deres oplysninger, som blev behørigt efterprøvet.
4.2. Makroøkonomiske indikatorer
4.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 5
Samlet produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen
2008
2009
2010
UP
Produktionsmængde (tons)
95 500
95 000
93 000
91 000
Indeks (2008 = 100)
100
99
97
95
Produktionskapacitet (tons)
160 000
164 000
164 000
164 000
Indeks (2008 = 100)
100
103
103
103
Kapacitetsudnyttelse
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Indeks (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Ovenstående tabel viser, at produktionen faldt i den betragtede periode, selv om forbruget forblev nogenlunde stabilt i samme periode. Selv om produktionskapaciteten forblev relativt stabil i den betragtede periode, fulgte kapacitetsudnyttelsen samme nedadgående tendens som produktionen.
4.2.2. Salgsmængde og markedsandel
Tabel 6
Salgsmængde og markedsandel
2008
2009
2010
UP
Salgsmængde på EU-markedet (tons)
91 000
91 500
87 700
82 456
Indeks (2008 = 100)
100
101
96
91
Markedsandel
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Indeks (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 9 % i den betragtede periode, og dens markedsandel faldt løbende, fra 95,2 % i 2008 til 85,2 % i UP.
4.2.3. Vækst
(100)
Faldet i salgsmængder og markedsandele i Unionen for EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode bør ses i sammenhæng med et stabilt forbrug i samme periode, jf. betragtning 85.
4.3. Oplysninger fra EU-producenterne i stikprøven (mikroøkonomiske indikatorer)
4.3.1. Gennemsnitlige enhedssalgspriser i Unionen og produktionsomkostninger
Tabel 7
Salgspriser
2008
2009
2010
UP
Enhedspris i Unionen ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
(EUR pr. ton)
4 479
3 950
4 237
4 378
Indeks (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Udviklingen i de gennemsnitlige salgspriser (herunder mærkevarer og andre varer) viser et fald på 2 % i den betragtede periode. Salgspriserne blev imidlertid ikke anset for at være en pålidelig skadesindikator, fordi de i høj grad var påvirket af priserne på råvarer (hovedsageligt aluminium), som viste en tilsvarende tendens i den betragtede periode. Samlet set er priserne i 2010 og UP blevet holdt nede på grund af det i betragtning 94 omhandlede underbud.
4.3.2. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
Tabel 8
Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2008
2009
2010
UP
Antal ansatte
301
314
287
284
Indeks (2008 = 100)
100
104
95
94
Produktivitet (enhed/ansat)
143
138
141
138
Indeks (2008 = 100)
100
96
98
96
Lønninger pr. ansat
41 070
38 913
44 115
43 600
Indeks (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Antallet af ansatte faldt med 6 % i den betragtede periode, om end lønningerne pr. ansat steg en smule. Desuden førte faldet i antallet af ansatte ikke til en produktivitetsstigning, da faldet i salgsmængden som omhandlet i betragtning 99 var endnu større. EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion pr. ansat faldt rent faktisk en anelse i den betragtede periode. Den nåede sit laveste niveau i 2009, hvorefter den steg lidt i 2010 uden dog at nå tilbage til det oprindelige niveau. I UP faldt produktiviteten igen til det laveste niveau for 2009.
4.3.3. Lagerbeholdninger
Tabel 9
Lagerbeholdninger
2008
2009
2010
UP
Slutlagre
2 873
2 994
3 092
3 534
Indeks (2008 = 100)
100
104
108
123
Slutlagre som andel af produktionen
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Indeks (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Selv om de virksomheder i EU-erhvervsgrenen, der indgik i stikprøven, fastholdt deres lagre på et lavt niveau ved hjælp af et system med produktion efter ordre, havde de lagerbeholdninger af visse almindelige varer. Lagerbeholdningerne steg betydeligt både i absolutte tal og som andel af produktionen. I den betragtede periode steg ultimolagrene fra 6,7 % til 9,1 %.
4.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
Tabel 10
Rentabilitet
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Indeks (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Den således beregnede rentabilitet nåede sit højeste niveau i 2009 på grund af faldende omkostninger til køb af den vigtigste råvare (dvs. aluminium). Fortjenesten faldt fra 2009 og fremefter og var på 0,7 % i UP. Disse rentabilitetstal dækker alle markedssegmenter, herunder det forholdsvis rentable mærkevaresegment, som i langt mindre grad var udsat for konkurrence fra lavprisimporten fra Kina. Segmentet for varer under eget mærke alene var rent faktisk tabsgivende i UP.
(105)
EU-erhvervsgrenen nævnte ikke evnen til at tilvejebringe kapital som et stort problem.
Tabel 11
Likviditet, investeringer og investeringsafkast
2008
2009
2010
UP
Likviditet
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Indeks (2008 = 100)
100
137
95
61
Investeringer (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Indeks (2008 = 100)
100
47
60
37
Investeringsafkast
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Indeks (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Tendensen for likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, og investeringsafkastet fulgte samme negative tendens som afkastet af omsætningen.
(107)
I 2008 investerede en EU-producent i yderligere lagerfaciliteter. I de andre år inden for den betragtede periode blev der ikke konstateret større investeringer for de virksomheder i stikprøven, der er omfattet af EU-erhvervsgrenen.
4.3.5. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(108)
Ovenstående afsnit om dumping indeholder nærmere oplysninger om dumpingmargenerne. De fastslåede margener ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra Kina kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EU-markedet desuden ikke anses for at være ubetydelige.
5. Konklusion vedrørende skade
(109)
Undersøgelsen viste, at mange skadesindikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes eller slet ikke udviklede sig i tråd med forbruget i den betragtede periode. Denne bemærkning gælder navnlig for perioden 2010 til udgangen af UP.
(110)
I løbet af den betragtede periode steg mængden af importerede varer fra Kina støt og markant i en situation med et stabilt forbrug. Samtidig er EU-erhvervsgrenens salgsmængde samlet set faldet med 9 %, og dens markedsandel faldt med ca. 10 procentpoint. Også EU-erhvervsgrenens lagre voksede betydeligt, hvilket viser, at den ikke er i stand til at sælge varen. Den billige dumpingimport steg støt i den betragtede periode og underbød EU-erhvervsgrenens priser betydeligt i UP.
(111)
Desuden blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. likviditet og rentabilitet, alvorligt påvirket i 2010 og UP.
(112)
I lyset af ovenstående konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(113)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om dumpingimporten med oprindelse i Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev undersøgt for at sikre, at al skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkning
(114)
Ved udgangen af 2009 blev der indført antidumpingtold på folie af aluminium i jumboruller med oprindelse i Kina. Fra denne dato steg importen af den pågældende vare (varer på senere produktionstrin) hurtigt. Denne stigning faldt sammen med en forværring af EU-erhvervsgrenens situation.
(115)
Undersøgelsen viste, at EU-forbruget forblev stabilt i den betragtede periode, mens mængden af dumpingimport fra Kina steg voldsomt, dvs. med over 200 %. Markedsandelen for denne import steg også fra 4,5 % i 2008 til 13,4 % i UP (dvs. med omkring 9 procentpoint). Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 9 %, og ligeledes faldt markedsandelen med 9 procentpoint, fra 95,2 % i 2008 til 85,2 % i UP.
(116)
Hvad angår pristrykket, bør det fremhæves, at de kinesiske eksporterende producenter underbød EU-erhvervsgrenens priser i UP. Pristrykket i forbindelse med øgede mængder gav de kinesiske eksporterende producenter mulighed for at indgå kontrakter med store kunder (detailhandlere og grossister). Hvad angår de kontrakter, som blev bevaret, var EU-erhvervsgrenen nødt til at give afkald på de prisstigninger, som den behøvede for at kunne kompensere for stigninger i aluminiumspriserne. Underbudsniveauet var i UP på ca. 10 %, og i det pågældende år øgede EU-erhvervsgrenen gennemsnitspriserne med 3 % for at afspejle de øgede omkostninger til råvarer, hvorimod de kinesiske eksporterende producenter sænkede deres priser på EU-markedet med ca. 3 % (se tabel 3). Dette resulterede i en betydelig forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet.
(117)
På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at den store stigning i dumpingimporten fra Kina til priser, som underbød EU-erhvervsgrenens priser, har spillet en afgørende rolle for den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, hvilket navnlig afspejles i den dårlige finansielle situation, det betydelige fald i salgsmængde og markedsandel samt forværringen af mange skadesindikatorer.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra tredjelande
(118)
Importmængden fra andre tredjelande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Klageren forelagde oplysninger om mængden og pristendenserne på baggrund af data fra Eurostat.
Tabel 12
Import fra tredjelande
2008
2009
2010
UP
Import fra tredjelande
330
764
461
1 306
Indeks (2008 = 100)
100
231
140
396
Markedsandel
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Indeks (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Importen fra tredjelande (hovedsageligt Indien, Rusland, Taiwan og Tyrkiet) steg med 300 % i den betragtede periode. Den samlede andel af EU-markedet for denne import er dog stadig marginal. Den kan derfor ikke have bidraget til den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen i UP.
3.2. Eksportmængder og priser
(120)
Eksportmængden for EU-producenterne i stikprøven i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Følgende mængde- og pristendenser er fastsat på grundlag af efterprøvede tal fra producenterne i stikprøven.
Tabel 13
Eksport foretaget af EU-producenterne i stikprøven
2008
2009
2010
UP
EU's eksportmængde
1 900
1 800
1 600
1 700
Indeks (2008 = 100)
100
95
84
89
Eksport som andel af produktionen
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Indeks (2008 = 100)
100
95
86
94
Eksportpriser
3 792
3 460
3 447
3 565
Indeks (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Eksportmængden for producenterne i stikprøven var ubetydelig i den betragtede periode og tegnede sig på intet tidspunkt for mere end 2 % af de producerede mængder. Den fulgte samme tendens som salget på det europæiske marked. På baggrund af de begrænsede mængder anses det, at udviklingen i EU-erhvervsgrenens eksportmængde ikke bidrog til den væsentlige skade, der er forvoldt.
3.3. Virkningen af den økonomiske krise
(122)
Den økonomiske krise førte ikke til noget fald i EU-forbruget i den betragtede periode. Som kunne forventes for husholdningsvarer, som ikke er luksusvarer, havde finanskrisen ingen indvirkning på forbruget af AHF, som stadig er meget stabilt inden for fødevarefremstilling og emballageindustrien. Den økonomiske krise bidrog således ikke til den skade, som EU-erhvervsgrenen blev forvoldt i UP.
3.4. Konkurrence på EU-markedet
(123)
Konkurrencen på EU-markedet er stærk, og der skal i den forbindelse mindes om, at EU-erhvervsgren er præget af store forskelligheder (der er over 30 producenter), og at en af de vigtigste kunder er den magtfulde detailsektor.
(124)
I løbet af de sidste mange år har Den Europæiske Unions største detailhandlere udviklet deres egne mærker (handelsmærker), hvilket for AHF har indebåret et gradvist fald i salget af producenternes egne mærker. Dette har skadet producenterne i EU-erhvervsgrenen, som har oplevet et faldende salg i det mere rentable segment for mærkevarer og tvunget dem ud i en situation med større indbyrdes konkurrence i det voksende segment for handelsmærker.
(125)
Denne udvikling har dog været en gradvis proces over en lang årrække, og undersøgelsen har vist, at segmentet for handelsmærker kun er steget fra 83 % til 84 % fra 2010 til UP. Denne stigning har ganske vist haft begrænsede virkninger for EU-producenterne, men forklarer ikke omfanget af den skade, de har oplevet.
3.5. Udvikling i EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger
(126)
De interesserede parter hævdede, at udsvingene i produktionsomkostningerne, navnlig aluminiumsprisen, bidrog til skaden.
(127)
Omkostningerne til fremstilling af AHF er tæt knyttet til prisudviklingen for aluminium, den vigtigste råvare, der benyttes til fremstilling af denne vare. Priserne på LME er benchmarks for aluminiumspriserne i hele verden.
Tabel 14
Udvikling i gennemsnitspriserne for aluminium på LME
2008
2009
2010
UP
LME's gennemsnitlige kontantpris pr. ton i USD
2 750
1 750
2 150
2 460
Indeks (2008 = 100)
100
64
78
90
Kilde: LME
(128)
Den udvikling, der er beskrevet ovenfor, skyldes den finansielle krise, som begyndte omkring oktober 2008. Aluminiumspriserne faldt på grund af mindre efterspørgsel, men steg igen mod undersøgelsesperiodens afslutning. AHF-branchen fastsætter dog normalt sine priser på grundlag af LME's benchmarkpris plus en margen til dækning af forarbejdningsomkostninger og fortjeneste. Dette betyder, at under normale omstændigheder har udsving i LME's benchmarkpris ikke stor indvirkning på AHF-branchens situation, da priserne på færdigvaren svinger i takt med LME's priser. EU-erhvervsgrenen har rent faktisk altid befundet sig i et miljø præget af svingende aluminiumspriser.
(129)
Det blev også fremført, at EU-erhvervsgrenens udstyr er ineffektivt, hvilket bidrog til skaden. Det skal dog bemærkes, at undersøgelsen ikke kunne bekræfte dette synspunkt, og at EU's og Kinas forarbejdningsomkostninger overordnet set var forholdsvis ensartede. Endvidere ville en sådan ineffektivitet betyde, at EU-erhvervsgrenens rentabilitet ville have været lav i mange år, og en sådan påstand forklarer ikke tabet af markedsandele og faldet i salgsmængde og rentabilitet fra 2009 til UP.
(130)
På baggrund af ovenstående kan hverken udsvingene i aluminiumspriserne eller den påståede manglende produktionseffektivitet betragtes som en årsag til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.6. Overkapacitet
(131)
Som nævnt ovenfor var de europæiske producenters kapacitetsudnyttelse relativt lav i den betragtede periode. Da EU-producenterne kan anvende de samme maskiner til omspoling af andre varer (f.eks. plastfolie), anses tallene for kapacitetsudnyttelsen dog ikke for at være en væsentlig faktor for årsagssammenhængen. Desuden var tallene for kapacitetsudnyttelsen allerede forholdsvis lave i 2008 og 2009, hvor rentabiliteten og erhvervsgrenens situation generelt var tilfredsstillende.
(132)
Det blev derfor konkluderet, at overkapacitet ikke var en væsentlig årsag til den skade, som EU-producenterne led.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(133)
Ovenstående analyse har vist, at der var en betydelig stigning i mængde og markedsandel for dumpingimporten med oprindelse i Kina, navnlig i 2010 og UP. Det blev konstateret, at denne import underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet i UP.
(134)
Denne stigning i mængden af og markedsandelen for lavprisdumpingimport fra Kina faldt sammen med den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Denne situation forværredes i UP, hvor EU-erhvervsgrenen tabte markedsandele, og rentabiliteten forværredes, og hvor andre finansielle indikatorer som f.eks. likviditet og investeringsafkast nåede deres laveste niveau.
(135)
Undersøgelsen af andre kendte faktorer, herunder den økonomiske krise, viste, at eventuelle negative indvirkninger af disse faktorer ikke kan være af et sådant omfang, at de kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(136)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(137)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for den foreløbige konklusion om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes/grossisternes og detailhandlernes interesser.
2. EU-Erhvervsgrenens interesser
(138)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Der mindes om, at mange skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation uundgåelig. EU-erhvervsgrenens situation forværredes hurtigt efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger på varen i tidligere produktionstrin (folie af aluminium i jumboruller) i 2009. Da de samme strukturelle problemer i den kinesiske aluminiumssektor, som allerede er blevet konstateret i forbindelse med denne undersøgelse, fortsat findes på markedet, hævdede EU-erhvervsgrenen, at den også bør beskyttes mod illoyal konkurrence.
(139)
Det forventes, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette effektive handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på den undersøgte vare, så de afspejler omkostningerne i forbindelse med de forskellige komponenter og markedsvilkårene. Det kan også forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med yderligere positive virkninger for rentabiliteten og den overordnede økonomiske situation.
(140)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil der kunne forventes yderligere tabte markedsandele, og EU-erhvervsgrenen vil forblive tabsgivende, navnlig i sektoren for handelsmærker. Dette ville ikke være bæredygtigt på mellemlang til lang sigt. I betragtning af den faldende tendens i rentabiliteten og andre finansielle indikatorer, herunder f.eks. likviditet og investeringsafkast, kan det forventes, at de fleste EU-producenter ikke vil være i stand til at forblive konkurrencedygtige på markedet, hvis der ikke indføres foranstaltninger.
(141)
Endvidere leverer EU-erhvervsgrenen andre varer inden for fødevarefremstilling og emballage som f.eks. plastfolie og papirvarer til sine kunder (hovedsageligt detailhandlere og grossister). Nogle af disse varer fremstilles på samme udstyr til omspoling, som benyttes til den pågældende vare. Den pågældende vare udgør en væsentlig del af det varesortiment, der sælges af de forskellige virksomheder i EU-erhvervsgrenen, og repræsenterer for nogle af disse over 50 % af omsætningen. Hvis situationen for den pågældende vare forværres yderligere, vil det også bringe EU's produktion af andre varer i fare.
(142)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold.
3. Importørernes/grossisternes interesser
(143)
For så vidt angår importørerne, foretages en stor del af importen af den pågældende vare, skønsmæssigt ca. 50 % i UP, af to store aktører på det europæiske marked, som køber deres varer i Kina.
(144)
En af disse importører er forretningsmæssigt forbundet med en samarbejdsvillig eksporterende producent i stikprøven (CeDo Shanghai). CeDo-gruppen har udviklet en tostrenget indkøbsstrategi, hvor den folie, der sælges på EU-markedet, fremstilles i både Kina og Unionen. Gruppen understregede, at antidumpingforanstaltninger ville true denne strategi og mindske gruppens rentabilitet. De foreslåede foranstaltninger er dog ikke rettet mod en bestemt virksomhed, men har til formål at genskabe redelige handelsvilkår på EU-markedet.
(145)
Undersøgelsen har ikke afsløret, om den anden store importør (Quickpack) er forretningsmæssigt forbundet med en af dens kinesiske leverandører. Dette skyldes, at virksomheden, selv om den er blevet opfordret til at deltage i undersøgelsen, har valgt ikke at samarbejde. Derfor er det uklart, hvilke virkninger en told på det foreslåede niveau vil have for dens forretning.
(146)
Kun to af de resterende importører samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse ved at besvare spørgeskemaet. Deres besvarelser repræsenterer ca. 6 % af den samlede import fra Kina. Disse virksomheder hævdede, at de kan blive tvunget til at forlade foliemarkedet, hvis der indføres en antidumpingtold, men deres øvrige varer tegnede sig imidlertid for over 80 % af deres omsætning, idet de to virksomheder importerede mange andre varer inden for sektoren for fødevarer og husholdningsartikler.
(147)
En anden importør/producent (Terinex Ltd) besvarede ikke spørgeskemaet, men afgav en udtalelse baseret på forholdene på markedet i Det Forenede Kongerige. Terinex Ltd forklarede, at priserne på dens indkøb i Kina underbød prisen på virksomhedens egen produktion, men var ikke af den opfattelse, at importen var skadevoldende for EU-erhvervsgrenen, da virksomheden er en lille aktør på markedet. Hvis al import fra Kina tages i betragtning (jf. betragtning 87 ff.), står det som forklaret i betragtning 114 ff. klart, at importen fra Kina er en vigtig årsag til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Da omsætningen af den pågældende vare er relativt beskeden set i forhold til virksomhedens samlede aktiviteter, vil indførelsen af foranstaltninger sandsynligvis ikke have nogen alvorlig indvirkning på dens samlede fortjeneste.
(148)
Hvad angår importsektoren i almindelighed (uanset om der er tale om forretningsmæssigt forbundne virksomheder eller ej), kan det ikke udelukkes, at indførelsen af foranstaltninger vil få negativ indvirkning på denne sektor, fordi en told sandsynligvis vil gøre det mindre attraktivt at importere, og EU-erhvervsgrenen vil sandsynligvis være i stand til at genvinde nogle ordrer/kontrakter på importsektorens bekostning. Dette ville ikke desto mindre ske på grundlag af en genetablering af retfærdig konkurrence, og indvirkningen på importsektoren som helhed vil ikke være uforholdsmæssig stor.
(149)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at virkningen for disse importører ikke vil være så omfattende, at foranstaltningerne kan betragtes som værende imod Unionens overordnede interesser.
4. Detailhandlernes interesser
(150)
Seks detailhandlere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Disse detailhandlere kan betragtes som repræsentative i betragtning af, at de med deres beliggenhed dækker store dele af Den Europæiske Union, og at deres omsætning er af varierende størrelse. De er alle imod indførelsen af foranstaltninger, fordi foranstaltninger vil medføre ekstraomkostninger i forbindelse med deres aktiviteter og begrænse deres valg af leverandør.
(151)
Det fremgår imidlertid meget klart af deres svar, at den af undersøgelsen omfattede vare tegner sig for en beskeden del af disse detailhandleres omsætning (under alle omstændigheder under 1 %), og eventuelle antidumpingforanstaltninger vil have begrænsede eller ingen virkninger for deres omsætning eller fortjeneste.
5. Forbrugernes interesser
(152)
Kommissionen kontaktede en forbrugersammenslutning, som svarede, at den ikke var interesseret i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Ingen andre forbrugersammenslutninger gav sig til kende.
(153)
Antidumpingtoldens virkninger for forbrugerne vil sandsynligvis være marginal, idet AHF tegner sig for en meget lille procentdel af forbrugerens ugentlige budget. Desuden forventes det, at der vil være en meget beskeden eller slet ingen stigning i priserne på AHF i detailhandelsleddet forårsaget af indførelsen af told.
6. Konklusion vedrørende unionens interesser
(154)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina.
H. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(155)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(156)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen til ophør uden dog at overstige den konstaterede dumpingmargen.
(157)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.
(158)
I tidligere undersøgelser vedrørende AHF (jumboruller) blev den normale fortjeneste fastsat til 5 % på det grundlag, der er beskrevet ovenfor. Klageren hævdede, at 6 % ville være en rimelig fortjeneste for EU-erhvervsgrenen uden den skadevoldende dumping. Han kunne dog ikke forelægge relevant dokumentation for denne påstand, og da der ikke er fremsat andre bemærkninger i den forbindelse, anses det for passende at anvende den fortjenstmargen på 5 %, som blev fastsat i den tidligere undersøgelse. Det blev derfor foreløbigt konstateret, at en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen kunne anses for et passende tal, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at trække den faktiske fortjeneste opnået i UP fra EU's salgspriser og erstatte den med ovennævnte fortjenstmargen.
(159)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenters vejede gennemsnitlige importpris som fastsat ved beregningen af underbud, og den ikke-skadevoldende pris for de varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi.
2. Midlertidige foranstaltninger
(160)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(161)
Antidumpingtolden blev således fastlagt ved at sammenligne skadestærsklerne og dumpingmargenerne, jf. ovenstående. Antidumpingtolden bør derfor være som følger:
Foreslået midlertidig antidumpingtold
Virksomhedens navn
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig told
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Landsdækkende dumpingmargen
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre virksomheder") udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre virksomheder".
(163)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (4) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(164)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af folie af aluminium af tykkelse 0,007 mm eller derover, men under 0,021 mm, uden underlag, kun valset, også præget, i lavvægtsruller af vægt ikke over 10 kg, som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 7607 11 11 og ex 7607 19 10 (Taric-kode 7607111110 og 7607191010) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Alle andre virksomheder
35,4 %
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttrædelse fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. september 2012.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 833/2012,
annettu 17 päivänä syyskuuta 2012,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinifoliorullien tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Vireillepano
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä 20 päivänä joulukuuta 2011 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien alumiinifoliorullien tuonnissa unioniin.
(2)
Menettely pantiin vireille, kun Euroopan metallivalmistajien yhdistys Eurometaux, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli 9 päivänä marraskuuta 2011 tehnyt valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 50 prosenttia tiettyjen alumiinifoliorullien kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanemiseksi.
2. Menettelyn Osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville tuottajille unionissa, vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, tuottajille vertailumaassa, tuojille, jakelijoille ja muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Valituksen tekijä, muut tuottajat unionissa, vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa, tuojat ja jakelijat esittivät näkökantansa asiaan. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Koska unionin tuottajia, tuojia ja vientiä harjoittavia tuottajia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä.
(6)
Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, tuojia ja vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen (sellaisena kuin se määritellään jäljempänä 3 osassa) liittyvästä toiminnastaan 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 väliseltä ajalta.
(7)
Unionin tuottajien osalta komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista niiltä ennen tutkimuksen vireillepanoa saatujen tietojen perusteella. Otos käsitti neljä suurinta tiedossa olevaa unionin yritystä tai yritysryhmää.
(8)
Kuten jäljempänä 24 kappaleessa selitetään, vain kaksi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Näin ollen otantaa ei katsottu tarpeelliseksi tuojien vähäisen määrän vuoksi. Kolmas tuontiyritys esitti näkemyksensä mutta ei toimittanut vastauksia kyselylomakkeen kysymyksiin.
(9)
Kuten jäljempänä 26 kappaleessa selitetään, 14 Kiinassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi kyseisiltä osapuolilta saatujen tietojen perusteella otoksen, johon kuului neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden vientimäärät unioniin olivat suurimmat.
(10)
Jotta vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti siihen tarvittavat lomakkeet kaikille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille. Kaksi yritystä ilmoittautui ja pyysi markkinatalouskohtelua. Toinen näistä kuului valittuun otokseen. Otokseen kuuluvat yritykset pyysivät yksilöllistä kohtelua, samoin kuin yritys, joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua mutta joka ei kuulunut otokseen.
(11)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa, eli neljälle otokseen valitulle yritykselle ja kaikille muille yrityksille, jotta ne voisivat pyytää yksilöllistä tarkastelua. Kyselylomakkeet lähetettiin niin ikään kaikille osapuolille, joita asian tiedetään koskevan, eli neljälle otokseen valitulle unionin tuottajalle, yhteistyössä toimineille tuojille unionissa, käyttäjille sekä kuluttajajärjestöille.
(12)
Vastaukset saatiin kolmelta otokseen valitulta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, otokseen valituilta neljältä unionin tuottajalta sekä kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta. Myös kuusi vähittäismyyjää toimitti vastaukset käyttäjille suunnattuun kyselylomakkeeseen.
(13)
Komissio ei saanut perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaista yksilöllistä tarkastelua koskevia pyyntöjä.
(14)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
Unionin tuottajat
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Italia;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Saksa;
-
ITS BV, Apeldoorn, Alankomaat;
-
SPHERE Group, Pariisi, Ranska.
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Shanghai;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Shanghai.
Etuyhteydessä oleva unionin tuoja
-
CeDo Limited, Telford, Yhdistynyt kuningaskunta
Turkissa (vertailumaa) toimiva tuottaja
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara
(15)
Tietoja alumiinifolion tuotannossa käytettävän epäsuoran pääraaka-aineen eli primaarialumiinin kustannuksista selvitettiin Shanghain futuuripörssistä, jäljempänä ’SHFE’, joka on Kiinan pääasiallinen alumiinin kaupankäyntifoorumi. Tietoja maailmanmarkkinoista ja hinnoista pyydettiin Lontoon metallipörssistä, jäljempänä ’LME’, johon myös tehtiin tietojenkeruukäynti. Komissio pyysi ja sai niin ikään kirjallisia tietoja SHFE:stä. Komissio ehdotti myös SHFE:hen tietojenkeruukäyntiä, joka ensin hyväksyttiin. Myöhemmin SHFE kuitenkin ilmoitti, että tämänkaltaiseen vierailuun tarvitaan Kiinan hallituksen lupa. Kiinan viranomaiset toisaalta taas kielsivät, että tällaista lupaa vaadittaisiin. Loppujen lopuksi SHFE pyörsi aikaisemman suostumuksensa vierailuun ja päätti, että vierailua ei sallita.
(16)
Shanghaissa hintatietojen tarjoajana ja julkaisijana toimivaan Shanghain metallipörssiin tehtiin tietojenkeruukäynti.
3. Tutkimusajanjakso
(17)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämiseen tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 2008 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(18)
Tarkasteltavana oleva tuote on vahvistamaton alumiinifolio, jonka paksuus on vähintään 0,007 mm mutta enintään 0,021 mm ja jota ei ole enempää valmisteltu kuin valssattu ja joka on kohokuvioitu tai kohokuvioimaton ja jonka rullapaino on alhainen, enintään 10 kg, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ’kotitalousfolio’. Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7607 11 11 ja ex 7607 19 10.
(19)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään tavallisesti kulutustavarana pakkaamiseen ja muuhun kotitalous- tai ruokahuoltokäyttöön. Tuotteen määritelmää ei vastustettu.
2. Samankaltainen Tuote
(20)
Tutkimuksessa todettiin, että Kiinassa valmistetuilla ja sieltä viedyillä alumiinifoliorullilla sekä unionin tuottajien unionissa valmistamilla ja myymillä alumiinifoliorullilla ja Turkissa (vertailumaa) yhteistyöhön osallistuneiden turkkilaisten tuottajien Turkissa valmistamilla ja myymillä alumiinifoliorullilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä samat peruskäyttötarkoitukset, mistä syystä niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. OTANTA
1. Unionin Tuottajien Otanta
(21)
Koska unionin tuottajia on ilmeisen paljon, vireillepanoilmoituksessa esitettiin vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
(22)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Otos koostui neljästä suurimmasta yrityksestä tai yritysryhmästä, jotka oli valittu niistä yli 30:sta unionin tuottajasta, joiden tiedettiin valmistavan samankaltaista tuotetta ennen tutkimuksen vireillepanoa. Otos valittiin tuottajien myynnin määrän, niiden koon ja sijainnin perusteella. Ehdotetun otoksen osuus arvioidusta unionin kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla oli 44 prosenttia. Asianomaisia osapuolia pyydettiin tutustumaan asiakirjoihin ja esittämään valintaa koskevat huomautuksensa 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta. Huomautuksille asetetun määräajan mentyä umpeen yksi osapuoli huomautti, että otokseen olisi pitänyt sisältyä tuottaja Yhdistyneestä kuningaskunnasta. Huomautettakoon tässä yhteydessä, että otoksessa itse asiassa oli mukana yksi tuottajayritys Yhdistyneestä kuningaskunnasta (osa Sphere Group -ryhmittymästä). Kukaan muu asianomaisista osapuolista ei vastustanut lopullista otosta, ja näin ollen se vahvistettiin.
2. Etuyhteydettömien Tuojien Otanta
(23)
Menettelyssä osallisina olevien tuojien mahdollisesti suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn soveltamista tuojiin.
(24)
Vain kaksi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui toimimaan yhteistyössä. Näin ollen otantaa ei pidetty tarpeellisena.
3. Vientiä Harjoittavien Tuottajien Otanta
(25)
Koska vientiä harjoittavia tuottajia on ilmeisen paljon, vireillepanoilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
(26)
Kaikkiaan 14 Kiinassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Kyseiset yritykset veivät noin 7 800 tonnia eli noin 60 prosenttia Kiinan EU:n markkinoille viemästä määrästä tutkimusajanjaksolla. Mainituilta osapuolilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otoksen, johon kuuluvien neljän vientiä harjoittavan tuottajan tuotanto, myynti ja vienti edustaa suurinta mahdollista määrää, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa määräajassa. Yksi otokseen valituista yrityksistä kuitenkin vetäytyi myöhemmin yhteistyöstä ja eräs toinen ilmoitti komissiolle, että sen otantalomakkeessa komissiolle toimittamat tiedot olivat virheellisiä. Tämän uuden tiedon perusteella kyseinen yritys päätettiin poistaa yritysten otannasta. Komissio kehotti kahta muuta yritystä pysymään mukana otannassa. Yhteistyössä toimineita vientiä harjoittavia tuottajia, Kiinan EU-valtuuskuntaa ja valituksen tekijää kuultiin otannan lopullisesta koostumuksesta. Yksikään asianomainen osapuoli ei vastustanut yritysten valintaa. Myös yksi uusi otokseen valittu yritys vetäytyi myöhemmin yhteistyöstä. Näin ollen lopullisessa otoksessa oli mukana kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, mikä kattaa noin 30 prosenttia tarkasteltavan tuotteen tuonnista unioniin tutkimusajanjaksolla ja edustaa 50:ä prosenttia otantaa varten tietoja toimittaneiden 14:n vientiä harjoittavan tuottajan myynnin määrästä.
D. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu ja Yksilöllinen Kohtelu
1.1. Markkinatalouskohtelu
(27)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset.
(28)
Kaksi yritystä, CeDo Shanghai Co. Ltd., jäljempänä ‘CeDo Shanghai’, ja Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., jäljempänä ‘Blue Diamond’, ilmoittautui ja pyysi markkinatalouskohtelua. Näistä vain CeDo Shanghai oli valittu otokseen edellä esitetyn mukaisesti. Toinen yrityksistä ei ollut mukana otoksessa. Unionin tuomioistuimen asiassa C-249/10 Ρ Brosmann Footwear (HK) Ltd ynnä muut vastaan Euroopan unionin neuvosto antaman tuomion mukaisesti päätettiin kuitenkin tutkia kaikki markkinatalouskohtelua koskevat hakemukset, jotka oli saatu määräajan puitteissa, eli molempien edellä mainittujen yritysten pyynnöt.
(29)
Markkinatalouskohtelua koskevia pyyntöjä arvioitiin suhteessa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyihin viiteen edellytykseen. Markkinatalouskohtelun myöntämisedellytykset ovat lyhyesti seuraavat:
-
liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa
-
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan
-
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole
-
vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ja
-
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan.
(30)
Kyseisten yritysten toimitiloissa tehtiin markkinatalouskohtelupyyntöjä koskevat paikan päällä tehtävät tarkastukset.
(31)
Markkinatalouskohtelua evättiin kummaltakin yritykseltä 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäisen edellytyksen nojalla, sillä tuotantoketjun alkupään perusraaka-aineen eli alumiinin hinnan vääristymisestä oli näyttöä. Myös välituoteraaka-aineen eli alumiinifolioiden jättirullien hinnassa havaittiin vääristymiä, kuten jäljempänä esitetään. Yritykset eivät täyttäneet muitakaan edellytyksiä, kuten jäljempänä selostetaan.
1.1.1. Ensimmäistä edellytystä koskevat koko tuotannonalan kattavat päätelmät - liiketoimintapäätökset ja merkittävimpien tuotantopanosten kustannukset
(32)
Pienet alumiinifoliorullat valmistetaan yksinkertaisessa menettelyssä uudelleenkelaamalla, leikkaamalla ja pakkaamalla jättirullat pienemmiksi rulliksi. Alumiinifolion valmistuksen pääasiallinen raaka-aine on primaarialumiini. Primaarialumiinin osuus tutkimuksessa tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuskuluista on noin 60-70 prosenttia, ja se on näin ollen tarkasteltavana olevan tuotteen merkittävin kustannustekijä. Niinpä alumiinifolion osto- ja myyntihinnat määritetään alalla primaarialumiinin (alumiiniharkko) viitehinnan perusteella, mihin lisätään tuotanto-/muuntamismaksu. Markkinatalouskohtelua pyytäneet yritykset olivat ostaneet alumiinifoliota jättirullina ostosopimusten pohjalta, joissa jättirullien hinnat vahvistetaan Shanghain metallipörssissä julkaistun primaarialumiinin hinnan perusteella. Shanghain metallipörssi tarjoaa tietoa eri metallien hinnoista, jotka se noteeraa Shanghain alueen spot-hintojen perusteella. Shanghain metallipörssin julkaisut edustavat erittäin hyvin kotimarkkinoiden alumiinin hintoja. Kyseiset hinnat seuraavat tarkasti SHFE:ssä, jossa valtaosa Kiinassa tapahtuvista liiketoimista tehdään, noteerattuja hintoja.
(33)
Primaarialumiinin, joka on perushyödyke, maailmanlaajuinen viitehinta noteerataan LME:ssä. Alumiinin kotimarkkinahinta Kiinan markkinoilla eroaa huomattavasti LME:n hinnoista. Kuten seuraavasta kaaviosta käy ilmi, LME:n ja SHFE:n hintaerot vaihtelivat tutkimusajanjaksolla +500:stä Yhdysvaltain dollarista -90 dollariin tonnia kohden. Tutkimusajanjaksolla hintanoteeraukset LME:ssä olivat kuukausikeskiarvon perusteella yli 9 prosenttia korkeampia kuin SHFE:ssä (nettohinta). Suurimmillaan ero oli +23 prosenttia jakson puolivälissä. Huomionarvoista on myös, että tutkimusajanjakson lopussa, kun maailmanlaajuisesti hinnat laskivat markkinoiden kysynnän supistuessa, SHFE:n hinnoissa voidaan havaita vastakkainen suuntaus (joka jopa johti 3 prosenttia LME:ssä noteerattuja hintoja korkeampiin hintoihin), mikä sekin kertoo kyseisillä markkinoilla olevista hintojen vääristymisistä.
(34)
Edellä esitetyn primaarialumiinin huomattavan hintaeron verrattuna muuhun maailmaan katsotaan johtuvan yhdistelmästä erilaisia valtiolähtöisiä tekijöitä sekä valtion merkittävästä puuttumisesta kotimarkkinoihin useilla eri välineillä. Valtion vaikutus on johtanut melko eristyneisiin ja erillään markkinavoimista oleviin primaarialumiinin kotimarkkinoiden syntymiseen ja olemassaoloon Kiinassa.
(35)
Ensinnäkin mainittakoon, että SHFE:tä valvoo Kiinan valtion sääntelyviranomainen (China Securities Regulatory Commission). SHFE hoitaa tehtäviään futuureilla käytävän kaupan hallinnoinnista annetun asetuksen (Regulation on the Administration of Futures Trading), futuurikaupalle asetettujen hallinnointitoimenpiteiden (Measures for the Administration of Futures Exchanges) sekä perussääntönsä mukaisesti. Useat näistä valtion asettamista pörssin toimintaa sääntelevistä säännöistä aiheuttavat osaltaan alhaista volatiliteettia ja vääristävät SHFE:n hintoja ja hintakehitystä: päivittäiset hintavaihtelut on rajoitettu 4 prosenttiin yli tai alle edellisen kaupankäyntipäivän toimitushinnan, kaupan käynnin frekvenssi on alhainen (joka kuun 15 päivään asti), futuurisopimusten kesto on rajoitettu 12 kuukauteen, kauppiaiden auki olevat sopimukset on rajattu tiettyyn summaan ja hintakeinottelua on rajoitettu.
(36)
Lain mukaan pörssissä kauppaa voivat käydä vain kiinalaiset kauppiaat, ja hekin tarvitsevat siihen Kiinan valtion sääntelyviranomaisen hyväksynnän. SHFE:n jäsenten markkinaedustajat voivat tehdä liiketoimia ainoastaan SHFE:n jäsenten pyynnöstä, he eivät saa ottaa vastaan ohjeita muilta organisaatioilta eivätkä tehdä kauppaa omaan lukuunsa. Fyysiset toimitukset voidaan suorittaa ainoastaan Kiinan alueella sijaitsevaan hyväksyttyyn varastoon toisin kuin kansainvälisissä kaupoissa, joissa toimitukset ovat maailmanlaajuisia. Koska SHFE toimii ainoastaan fyysisten vaihtojen foorumina (ei johdannaiskauppaa), kiinalaiset alumiinimarkkinat ovat täysin eristyksissä. Tämän seurauksena arbitraasi LME:n tai muiden markkinoiden välillä ei käytännössä ole mahdollista, ja pörssi toimii maailmanmarkkinoista eristyneenä. Näin ollen näiden markkinoiden kesken ei voi syntyä tasaavaa vaikutusta.
(37)
Toiseksi valtio puuttuu hinnanmääritysmekanismiin SHFE:ssä, sillä se on sekä primaarialumiinin myyjä että sen ostaja valtion Reserve Bureau -viraston ja muiden valtion elinten kautta. Mainittakoon esimerkkinä, että Kiinan hallitus laati vuoden 2008 lopussa elvytyspaketin, jonka tarkoitus oli rajoittaa talouskriisin vaikutuksia. Pakettiin sisältyi järjestely, jonka mukaan valtion Reserve Bureau -virasto ostaa sulattojen toimien tukemiseksi niiltä alumiinia ja kasvattaa näin keinotekoisesti kotimaista kysyntää aikana, jolloin rahoitus- ja talouskriisi supisti maailmanlaajuista kysyntää. Nämä valtion järjestämät ostot vääristivät hintoja huomattavasti vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla. Tässä yhteydessä kiinnostava huomio on, että tutkimusajanjakson lopussa Kiinan kotimarkkinahinnat kääntyivät vastakkaiseen suuntaan maailmanmarkkinahintoihin nähden.
(38)
Kiinan valtio on kuvaillut alumiinialalla harjoittamaansa interventiopolitiikkaa 12:nnessa alumiinia koskevassa viisivuotisessa kehityssuunnitelmassaan (2011-2015). Suunnitelman mukaan ”verohyvityksiä ja vientiin sovellettavia vientiveron palautuksia ja muita taloudellisia kannustimia on mukautettava sekä valvottava tarkasti alkutuotannon tuotteiden levittämistä ja viennin kokonaismäärää”. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että alumiiniteollisuutta pyritään edistämään erityisten verotusjärjestelyiden yhdistelmällä. Nämä välineet vähentävät primaarialumiinin vientiä Kiinasta ja vastaavasti edistävät tuontia ja alumiinia sisältävien jatkojalostustuotteiden (esimerkiksi tarkasteltavana oleva tuote) valmistamista sekä kotimaan että vientimarkkinoille.
(39)
Kyseisellä suunnitelmalla jatketaan samaa politiikkaa, jota on harjoitettu jo vuosia aikaisemmilla suunnitelmilla. Näitä suunnitelmia on pantu täytäntöön useiden vuosien ajan ja tutkimusajanjaksolla oli käynnissä useita täytäntöönpanotoimia, joita kuvaillaan alla. Tällaisia järjestelyjä ovat seuraavat:
1)
primaarialumiinille ja alumiiniromulle asetettu 17 prosentin vientitulli (verrattuna pienten alumiinifoliorullien nollatulliin);
2)
nollaprosenttinen primaarialumiinin arvonlisäverohyvitys (verrattuna alumiinifoliorullille kesäkuusta 2009 lähtien myönnettyyn 15 prosentin hyvitykseen);
3)
metallille asetetun 5 prosentin tuontitullin poistaminen.
(40)
Valtio käyttää siis näiden toimien yhdistelmää primaarialumiinin viennin rajoittamiseen, mikä puolestaan johtaa kotimaisen tarjonnan lisääntymiseen ja primaarialumiinin hinnan laskuun kotimarkkinoilla.
(41)
Valtaosa Kiinan alumiinisulattamoista on valtio-omisteisia. Alumiinin tuotantokapasiteettiin ja tuotantomääriin selvästi vaikuttavat erilaiset teollisuussuunnitelmat, etenkin tällä hetkellä käynnissä oleva 12. alumiiniteollisuutta koskeva viisivuotinen kehityssuunnitelma (2011-2015), edistävät pitkälle jalostettujen alumiinivalmisteiden strategista kehittämistä ja sitä, että alumiininvalmistusteollisuus edelleen laajentaa tuontantoketjua.
(42)
Edellä kuvailtujen Kiinan valtion toimien katsottiin näin ollen olevan todiste siitä, että taustalla valtio puuttuu yritysten päätöksiin, jotka liittyvät raaka-aineiden hankkimiseen ja niiden tuotantokustannuksiin. Niinpä Kiinan nykyinen järjestelmä, jossa primaarialumiinin vientitulli on korkea ja sen viennistä perittyä alv:tä ei palauteta mutta tarkasteltavana olevan tuotteen kaltaisten alumiinin jatkojalostustuotteiden viennistä ei peritä vientiveroa ja alv palautetaan osittain ja jossa valtio puuttuu hinnanmääritykseen SHFE:ssä, on johtanut tilanteeseen, jossa Kiinan primaarialumiinihinnat ja alumiinin jatkojalostustuotteiden (joita myös käytetään muiden alumiinituotteiden valmistuksen raaka-aineina) hinnat muotoutuvat valtion toimintaan puuttumisen tuloksena kansainvälisten markkinoiden hinnanvaihteluista riippumatta. Tällä on suora vaikutus yritysten päätöksiin niiden hankkiessa jatkojalostettuja alumiiniraaka-aineita. Alumiinin hinnat ovat olleet aina vääristyneitä, ja lukuun ottamatta hyvin lyhyttä ajanjaksoa, jolloin muita, edellä kuvattuja kauppaa vääristäviä valtion prioriteetteja näyttää olleen käytössä, mistä on koitunut kiinalaisille alumiinifolion tuottajille perusteetonta etua.
(43)
Primaarialumiinin osuus pienten alumiinifoliorullien tuotantokustannuksista on noin 60 prosenttia. Tällainen ero tarjoaa kiinalaisille tuottajille huomattavan kustannusedun, joka on merkittävä pienten alumiinifoliorullien kaltaisissa perushyödykkeenä pidettävissä tuotteissa.
(44)
Kun komission havainnoista ilmoitettiin, CeDo Shanghai -yritys kiisti ne. Se väitti ensinnäkin, että eräät komission havainnot ovat vääriä ja epäjohdonmukaisia, ja että tämä vaikuttaa kielteisesti Kiinan yritysten liiketoimintapäätöksistä tehtyihin kokonaishavaintoihin. Se totesi erityisesti, että pääsy SHFE:hen ei ole rajoitettu vain Kiinan kansalaisille, sillä tilejä voi avata välittäjien kautta, joilla on valtuudet käydä kauppaa SHFE:ssä. Yleisesti ottaen yritys ei kiistänyt sitä, että Kiinan valtio käyttää kontrollitoimia, mutta se katsoi, että näiden toimien tarkoituksena ei ole hintojen vääristäminen tai markkinoiden alhaisen volatiliteetin varmistaminen, vaan spekuloinnin ja mahdollisten virheiden estäminen liiketoimia tehtäessä. Toisekseen yritys väitti, että LME:n ja SHFE:n väliset hintojen vaihtelut ja erot olivat melko vähäisiä tutkimusajanjaksolla, mukaan luettuna ajanjakso, jolloin hinnat Kiinassa olivat jopa korkeammat kuin muualla. Näin ollen mahdollinen Kiinan tuottajille alhaisista hinnoista koituva kustannusetu olisi erittäin vähäinen ellei olematon. Yritys selitti myös, että käänteinen hintakehitys tutkimusajanjakson lopulla johtui siitä, että Kiinan talous oli yhä edelleen nousussa vuoden 2011 lopussa, eikä siis valtion vääristävistä vaikutuksista. Lopuksi se väitti, että edellä mainituilla mekanismeilla tai menettelyillä ei ole merkittävää vaikutusta yrityksen kustannus- ja hintapolitiikkaa koskeviin päätöksiin.
(45)
Yrityksen toteamukset eivät ole ristiriidassa komission havainnon kanssa, jonka mukaan vain kiinalaiset kauppiaat voivat käydä kauppaa kyseisessä pörssissä. Valtion toimien tarkoitusten ja tavoitteiden suhteen yrityksen väitteet ovat spekulatiivisia, eikä niistä ole tähän mennessä esitetty todisteita. Lisäksi sillä, miksi tällaisia sääntelyjä ja rajoituksia on otettu käyttöön, ei ole merkitystä. Tärkeää on niiden kokonaisvaikutus: ne luovat erillään olevat kotimaiset alumiinimarkkinat, jossa hintakehitys ei seuraa maailmanmarkkinoiden hintakehitystä. Mainittakoon tässä yhteydessä, että asiaan liittyviä tietoja antaessaan Kiinan viranomaiset eivät ottaneet kantaa tähän seikkaan. Kuten edellä 43 kappaleessa todettiin, Kiinan alumiinimarkkinoiden vääristyminen (-9 prosentin hintaero tutkimusajanjaksolla) on tarpeeksi merkittävä aiheuttaakseen huomattavaa ansaitsematonta kustannusetua kiinalaisille tarkasteltavana oleva tuotteen kaltaisen perushyödykkeen tuottajille. Tällaista kustannuseroa ei voi selittää millään Kiinan alumiinintuottajien suhteellisella edulla. Todettakoon vielä, että kaikki yhteistyössä toimineet yritykset ostivat raaka-aineensa Kiinan kotimarkkinoilta paikalliseen alumiinin hinta-indeksiin sidottujen sopimusten perusteella. Näin ollen alumiinimarkkinoita vääristävä valtion toiminta vaikuttaa selvästi yksittäisten yritysten päätöksiin.
(46)
Blue Diamond selitti, että valtio ei sääntele Shanghain metallipörssin hintoja ja että Shanghain metallipörssi on samankaltainen kuin LME, sillä molemmat ovat julkisia tiedon lähteitä. Komissio ei tutkimuksissaan havainnut, että valtio asettaa suoraan hinnat, joten huomautus on epäolennainen. Toisekseen se, että hinnat ovat julkisesti saatavilla, ei automaattisesta takaa sitä, että ne ovat seurausta markkinavoimien vaikutuksesta.
1.1.2. Edellytyksiä 2-5 koskevat yrityskohtaiset päätelmät
(47)
Komissio katsoi, että CeDo Shanghai ei täytä kolmatta edellytystä, sillä sen lainan takaisinmaksulle vieraassa valuutassa vaaditaan valuutansiirtojen valvontatoimiston (Foreign Exchange Administration) hyväksyntä. Tällä katsotaan olevan vääristävä vaikutus yrityksen lainapäätöksiin ja siten sen taloudelliseen tilanteeseen.
(48)
CeDo Shanghai kiisti kolmatta edellytystä koskevat komission havainnot. Se väitti, että rekisteröityminen valuutansiirtojen valvontatoimistoon on maanlaajuinen käytäntö, joka koskee kaikkia yrityksiä, jotka maksavat takaisin ulkomaisia lainoja, ja katsoi, että osoittaa vain hyvää hallintoa Kiinan rahoitusviranomaisten taholta varmistaa, että sääntöjenvastaisia liiketoimia ei tehdä varojen kanavoimiseksi ulos Kiinasta. Yritys väitti niin ikään, että sen tuotantokustannukset tai yleinen taloudellinen tilanne eivät millään tavoin riipu tästä hyväksynnästä. Näin ollen CeDo Shanghai väitti, että komission määritelmä kolmannesta edellytyksestä on näin ollen puutteellinen.
(49)
Rahoitusta koskevat päätökset ovat selvästi yksi yritysten tärkeimpiä päätöksiä. CeDo Shanghain ulkomaista velkaa koskevalla sääntelyllä selvästi luodaan Kiinan ulkopuolelta peräisin olevien lainojen hyväksyntämenettely. Näin ollen yritysten on saatava valtiolta hyväksyntä päätöksiin, jotka koskevat rahoituksen ottamista ulkomailta, mikä johtaa niiden taloudellisen tilanteen vääristymiseen. Näin ollen yrityksen väitteet hylättiin.
(50)
Blue Diamond ei täyttänyt ensimmäistä edellytystä myöskään siksi, että sille on myönnetty laajennettu vapautus tuloverosta. Se ei myöskään täytä toista edellytystä, koska sillä ei ole yhtä selkeää kirjanpitoa, joka tarkastetaan kansainvälisten tilinpäätösnormien mukaisesti ja jota sovellettaisiin kaikkiin tarkoituksiin. Yritys ei voinut myöskään todistaa, että se täyttää kolmannen edellytyksen, koska se käyttää teollisuustiloja maksutta, mikä vääristää sen kuluja ja taloudellista tilannetta.
(51)
Yritys kiisti eräät näistä havainnoista. Se väitti, että verovapautuksilla ei ole vaikutusta sen vientihintoihin, jotka ovat polkumyyntitutkimusten kohteena. Se väitti niin ikään, että se on noudattanut kirjanpidossaan Kiinan alv-sääntöjä ja selitti, että myynnin ja kirjanpidon erot johtuivat sopimusehdoista eivätkä edusta yrityksen tavanomaista kirjanpitoa. Yritys lisäksi vahvisti, että se käyttää merkittävän kokoista teollisuusaluetta maksutta sopimusjärjestelyn perusteella.
(52)
Kaksinkertaista laskutusta koskevat huomautukset olivat ristiriidassa annetun selvityksen ja paikan päällä tehtyjen tarkastuksien avulla saatujen todisteiden kanssa. Kaksinkertaisesta laskutuksesta ja siitä, millä tavalla yrityksen poistokäytäntö on Kiinan alv-sääntöjen mukaista, kuten yritys väitti, ei esitetty uutta näyttöä. Yritys vahvisti verovapautuksia ja teollisuusalueen maksutonta käyttöä koskevat havainnot. Tässä yhteydessä huomautettakoon, että markkinatalouskohtelupyyntöjä koskevat arviointiperusteet eivät kaikki liity suoraan vientihintaan, vaan niiden avulla on tarkoitus määrittää, että tuottaja toimii markkinatalousolosuhteissa asianomaisen samankaltaisen tuotteen valmistuksen ja myynnin osalta. Yrityksen vientihinnoista ei pyydetty tietoja, koska yritys ei ollut pyytänyt yksilöllistä tarkastelua eikä sitä ollut valittu otokseen.
(53)
Näin ollen markkinatalouskohtelu evätään kummaltakin yritykseltä.
1.2. Yksilöllinen kohtelu
(54)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut perusteet. Kyseiset perusteet, jotka ovat pelkästään viitteellisiä, ovat lyhyesti seuraavat:
-
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;
-
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;
-
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta;
-
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan sekä
-
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(55)
Kaikki otokseen valitut yritykset sekä Blue Diamond -yritys pyysivät yksilöllistä kohtelua. Komissio tarkasteli pyyntöjä. Tutkimus osoitti, että kaikki otokseen kuuluvat yritykset sekä Blue Diamond -yritys täyttivät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset.
(56)
Näin ollen kaikille otokseen valituille yrityksille ja Blue Diamond -yritykselle myönnettiin yksilöllinen kohtelu.
2. Vertailumaa
(57)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaan kotimarkkinahintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.
(58)
Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa käyttää Yhdysvaltoja vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan kansantasavallan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(59)
Ehdotukseen siitä, että Amerikan yhdysvallat, jäljempänä ’Yhdysvallat’, valitaan vertailumaaksi, ei saatu merkittäviä huomautuksia. Yksikään asianomaisista osapuolista ei ehdottanut vaihtoehtoisia vertailumaassa toimivia samankaltaisen tuotteen tuottajia.
(60)
Yhdysvalloissa toimivien tuottajien kanssa ei kuitenkaan päästy yhteistyöhön, vaikka kaikkiin tiedossa oleviin yhdysvaltalaisiin tuottajiin oltiin yhteydessä tutkimuksen aikana. Komissio lähetti yhteistyöpyynnön muille valituksessa mainituille kolmansissa maissa, kuten Meksikossa ja Etelä-Afrikassa, sijaitseville tuottajille, mutta myöskään näiden maiden kanssa ei päästy yhteistyöhön.
(61)
Komissio yritti omien selvitystensä avulla kartoittaa muita tuottajia kolmansissa maissa. Sitä varten lähetettiin kirjeitä ja kyselyjä kaikille tiedossa oleville tuottajille muissa kolmansissa maissa (Turkissa, Intiassa ja Etelä-Koreassa).
(62)
Kaksi Turkissa toimivaa tuottajaa ilmoittautui ja osoitti halukkuutensa yhteistyöhön. Loppujen lopuksi yksi tuottaja vastasi kyselylomakkeeseen yksityiskohtaisesti ja suostui, että sen tiloihin tehdään tarkastuskäynti.
(63)
Komissio antoi arvionsa Turkin soveltumisesta vertailumaaksi asianomaisten tarkasteltavaksi tarkoitetussa ei-luottamuksellisessa asiakirjassa. Yksikään asianomaisista osapuolista ei esittänyt huomautuksia Turkin valitsemisesta vertailumaaksi tarkasteltavana olevassa asiassa.
(64)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Turkki on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti sopiva vertailumaa.
3. Normaaliarvo
(65)
Koska markkinatalouskohtelua pyytäneet yritykset eivät voineet osoittaa täyttävänsä markkinatalouskohtelun myöntämisedellytyksiä ja kaksi muuta yritystä, jotka oli valittu otokseen, eivät pyytäneet markkinatalouskohtelua, normaaliarvo kaikille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin samankaltaisesta tuotteesta Turkissa tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen tai laskennallisen normaaliarvon perusteella, kuten edellä 57 kappaleessa selitetään. Unionissa maksettua tai maksettavaa hintaa koskevan perusteen mukaisesti normaaliarvo laskettiin edellä 14 kappaleessa lueteltujen yhteistyössä toimineiden turkkilaisten tuottajien toimitiloissa tarkastettujen tietojen perusteella.
(66)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensin, oliko samankaltaisen tuotteen myynti riippumattomille asiakkaille edustavaa. Yhteistyössä toimineiden turkkilaisten samankaltaisen tuotteen tuottajien myynnin todettiin olevan edustavaa verrattuna otokseen kuuluvien vientiä harjoittavien tuottajien unioniin viemään tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.
(67)
Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko kyseisen myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan myynnin osuus. Myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Siksi määritettiin Turkin markkinoiden tuotantokustannukset tutkimusajanjakson aikana.
(68)
Niille tuotelajeille, joiden kohdalla yli 80 prosenttia kotimarkkinoiden myynnistä ylitti kustannukset ja joiden painotettu keskimääräinen myyntihinta oli sama tai suurempi kuin yksikkökohtainen tuotantokustannus, normaaliarvo määritettiin tuotelajeittain kyseisen lajin koko myynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei.
(69)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen hinta tutkimusajanjaksolla.
(70)
Jos yhteistyössä toimineella turkkilaisella tuottajalla ei ollut tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(71)
Sellaisten tuotelajien, joita yhteistyössä toiminut turkkilainen tuottaja myi muilla kuin Turkin kotimarkkinoilla, laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä muilla markkinoilla myytävän saman tuotelajin valmistuskustannuksiin niiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset. Jos turkkilainen tuottaja ei myynyt lainkaan jotain tuotelajia, normaaliarvo määritettiin lisäämällä kaikkien tuotelajien valmistuskustannuksiin niiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto.
(72)
Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voittomarginaali perustuivat tosiasiallisiin tietoihin, jotka pohjautuivat turkkilaisen tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneeseen myyntiin.
4. Vientihinnat
(73)
Vientiä harjoittavat tuottajat veivät tuotetta unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai unionissa sijaitsevien etuyhteydessä olevien yritysten välityksellä.
(74)
Kun tuotetta vietiin suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
(75)
Kun tuotetta vietiin unioniin unionissa sijaitsevien etuyhteydessä olevien yritysten välityksellä, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden jälleenmyyntihintojen perusteella, jotka kyseiset etuyhteydessä olevat yritykset veloittivat ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa. Mukautuksia tehtiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välissä aiheutuneiden kustannusten, mukaan luettuina myynti-, yleis- ja hallintokulut sekä voitto, huomioon ottamiseksi. Voittomarginaalin määrittämiseen käytettiin tarkasteltavana olevan tuotteen kahden etuyhteydettömän tuojan saamaa voittoa, koska etuyhteydessä olevan tuojan tosiasiallista voittoa ei pidetty luotettavana vientiä harjoittavan tuottajan ja etuyhteydessä olevan tuojan välisen suhteen vuoksi.
5. Vertailu
(76)
Koska Kiinasta tuleva tuonti oli kauppiaiden omien tuotemerkkien kauppaa, vertailun pohjana oli yksinomaan yhteistyössä toimineen turkkilaisen yrityksen omien merkkien myynti.
(77)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin välillisten verojen, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, takuu- ja luottokustannusten perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö. Vertailussa ei otettu huomioon pakkausten painoa.
(78)
Kun tuotelajien luokitteluun käytettiin tuotevalvontanumerojärjestelmää, vastaavuus oli kaikkien otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien kohdalla heikko. Jos suoraa vastaavuutta ei voitu todeta, samankaltaisia tuotelajeja verrattiin ja oikaisuja tehtiin erojen, kuten erilaisten pakkaustyyppien, huomioon ottamiseksi. Kun käytettiin samankaltaisuuteen perustuvaa menetelmää, yksityiskohtaiset tiedot ilmoitettiin asianomaiselle taholle.
6. Polkumyyntimarginaalit
(79)
Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
(80)
Näiden kolmen polkumyyntimarginaalin perusteella laskettiin painotettu keskiarvo otoksen ulkopuolisille yhteistyössä toimineille yrityksille.
(81)
Koska kiinalaisten yritysten yhteistyöaste oli matala (noin 60 prosenttia), katsotaan asianmukaiseksi, että kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava, koko maata koskeva polkumyyntimarginaali määritetään yhteistyössä toimineiden viejien sellaisten liiketoimien perusteella, joissa polkumyynti oli voimakkainta.
(82)
Tällä tavalla määritetyt väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:
Taulukko 1
Polkumyyntimarginaalit
Yrityksen nimi
Asema
Polkumyyntimarginaali
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Yksilöllinen kohtelu
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Yksilöllinen kohtelu
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Yksilöllinen kohtelu
28,6 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
35,2 %
Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali
43,4 %
E. VAHINKO
1. Unionin Tuotanto ja Unionin Tuotannonala
(83)
Unionin alueella on 31 samankaltaista tuotetta valmistavaa tuottajaa tai tuottajaryhmää, joista suurin osa on suhteellisen pieniä. Niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’ perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Valituksen tekijä, Eurométaux, toimi seitsemän tuottajan puolesta, joiden yhteenlaskettu tuotanto tutkimusajanjaksolla muodostaa noin 50 prosenttia tiettyjen alumiinifoliorullien kokonaistuotannosta unionissa. On kuitenkin huomattava, että valituksen tekijän toimittamat tiedot, jotka tarkastettiin muista saatavilla olevista lähteistä, kattoivat kaikki tiedossa olevat yritykset, jotka tuottavat ja myyvät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoilla. Tällä perusteella samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannon unionissa arvioitiin olevan 91 000 tonnia tutkimusajanjaksolla. Koska valituksen tekijältä saatiin tiedot kaikista tiedossa olevista yrityksistä, jotka tuottavat ja myyvät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoilla, niitä käytetään makrotaloudellisina indikaattoreina tässä tutkimuksessa.
2. Unionin Kulutus
(84)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän tuotemäärän ja unionin markkinoille suuntautuneen tuonnin perusteella. Kyseiset tiedot ovat peräisin valituksen tekijältä, ja ne asetettiin kaikkien asianomaisten osapuolien saataville. Unionin tuottajista saadut tiedot ristiintarkastettiin niiden tietojen kanssa, jotka komissio oli saanut otannasta ja edustavuutta koskevasta tutkimuksesta. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat tiedot asianomaisen maan ja kolmansien maiden osalta ristiintarkastettiin Eurostatilta saatujen COMEXTin tietojen kanssa. Valituksen tekijä painotti, että sen toimittamissa myyntiä unionin markkinoilla koskevissa luvuissa oli mukana tiettyjä Kiinassa tuotettuja tuotantomääriä, jotka jo sisältyivät tuontilukuihin. Näin ollen eräiden otoksen ulkopuolisten EU:n tuottajien, jotka myös harjoittivat tuontia Kiinasta, myyntimääriin tehtiin vähennyksiä. Vähennyksen avulla vältettiin se, että myyntimäärät laskettaisiin kahteen kertaan kokonaiskulutukseen.
(85)
Tämän perusteella unionin kulutuksen todettiin kehittyneen seuraavasti:
Taulukko 1
Kulutus EU:ssa (tonnia)
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Tuonti yhteensä
4 600
7 600
10 300
14 300
Unionin markkinoilla myyty unionin tuotanto
91 000
91 500
87 700
82 456
Kulutus yhteensä
95 600
99 100
98 000
96 756
Indeksi (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Kokonaiskulutus EU:n markkinoilla vaihteli vain hieman tarkastelujakson aikana. Vakaus selittyy sillä, että tarkasteltavana olevan tuotteen markkinat EU:ssa ovat kypsät ja sillä, että kyseessä on tuote, jota yleisesti käytetään kotitaloustarkoituksiin, minkä vuoksi siihen ei kohdistunut vaihteluja talouskriisioloissakaan.
3. Tuonti Asianomaisesta Maasta
3.1. Määrä ja markkinaosuus
(87)
Tuontimääriä koskevat tiedot saatiin valituksen tekijältä, joka oikaisi Eurostatin tilastoja markkinatuntemuksensa perusteella. Tämä oikaisu oli tarpeen, sillä CN-koodien tilastot sisältävät myös muutakin kuin tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia. Oikaisu perustui tietoon eri viejämaiden EU:n markkinoille suuntautuvasta viennistä sekä vientihinnoista, joista käy ilmi, onko vientituote tarkasteltavana oleva tuote vai ei. Valituksen tekijä toimitti liitteessä 3 asianomaisten osapuolien saataville tarkat luvut ja menettelyn. Tämän perusteella tuonti Kiinasta unioniin kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti:
Taulukko 2
Tuonti Kiinasta
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Tuonti Kiinasta (tonnia)
4 270
6 836
9 839
12 994
Indeksi (2008 = 100)
100
160
230
304
Markkinaosuus
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Indeksi (2008 = 100)
100
154
225
301
Lähde: Valituksen tekijä
(88)
Pääasiallista raaka-ainetta ja tuotantoketjun alkupään tuotetta (alumiinifolioiden jättirullat) koskevan polkumyyntitutkimuksen, joka johti Kiinassa toimiville tuottajille asetettuihin tulleihin vuonna 2009, mukaan tuontimäärät Kiinasta kasvoivat huomattavasti. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana yli 200 prosenttia.
(89)
Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuudesta käy ilmi sama tuonnin kasvu tarkastelujaksolla: vuonna 2008 osuus oli 4,5 prosenttia ja tutkimusajanjaksolla 13,4 prosenttia.
3.2. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinta ja hinnan alittavuus
(90)
Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräisten hintojen kehitys:
Taulukko 3
Kiinasta tulleen tuonnin hinnat
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen CIF-hinta (euroa/tonni)
(3)
2 335
2 600
2 518
Indeksi (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Lähde: Eurostat.
(91)
Mainittakoon, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat seuraavat pitkälti Kiinan raaka-ainehintoja (pääosin alumiiniseoksia). Tuontihinnat kuitenkin laskivat tutkimusajanjaksolla vuoteen 2010 verrattuna 3 prosenttia, vaikka samana aikana raaka-ainehinnat nousivat 4 prosenttia (katso alla oleva taulukko).
Taulukko 4
Kiinan keskimääräisten alumiinihintojen kehitys
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
SHFE:n kuukausittainen keskimääräinen painotettu spot-hinta euroa/tonni
1 408
1 187
1 467
1 523
Indeksi (2008 = 100)
100
84
104
108
Lähde: Shanghain futuuripörssi (SHFE), hinnat ilman arvonlisäveroa
(92)
Koska koko tiedossa oleva Kiinasta tuleva tuonti oli omien tuotemerkkien kauppaa, hinnan alittavuuden (ja alihinnoittelun) vertailun pohjana oli pelkkä unionin tuotannonalan omien tuotemerkkien myynti.
(93)
Tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden määrittämiseksi verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti voimassa olevien tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(94)
Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, verrattiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos osoitti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 10,0 prosenttia ilmaistuna osuutena otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla.
4. Unionin Tuotannonalan Taloudellinen Tilanne
4.1. Alustavat huomautukset
(95)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(96)
Makrotaloudellisia indikaattoreita (tuotantoa, kapasiteettia, kapasiteetin käyttöastetta, myyntimäärää ja markkinaosuutta) arvioitiin koko unionin tasolla. Arvio perustui valituksen tekijän toimittamiin tietoihin, jotka ristiintarkastettiin yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien toimittamien tietojen kanssa.
(97)
Mikrotaloudellisten indikaattorien (keskimääräiset yksikköhinnat, työllisyys, palkat, tuottavuus, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja kyky saada pääomaa) analyysi tehtiin otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla. Arvio perustui näiden tuottajien antamiin tietoihin, jotka tarkistettiin asianmukaisesti.
4.2. Makrotaloudelliset indikaattorit
4.2.1. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 5
Unionin koko tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä (tonnia)
95 500
95 000
93 000
91 000
Indeksi (2008 = 100)
100
99
97
95
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
160 000
164 000
164 000
164 000
Indeksi (2008 = 100)
100
103
103
103
Kapasiteetin käyttöaste
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Indeksi (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että tuotanto väheni tarkastelujaksolla huolimatta siitä, että samalla jaksolla kulutus pysyi vakaana. Vaikka tuotantokapasiteetti pysyi verrattain vakaana tarkastelujaksolla, kapasiteetin käyttöasteella oli sama laskeva suuntaus kuin tuotannollakin.
4.2.2. Myyntimäärä ja markkinaosuus
Taulukko 6
Myyntimäärä ja markkinaosuus
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Myynnin määrä EU:n markkinoilla (tonnia)
91 000
91 500
87 700
82 456
Indeksi (2008 = 100)
100
101
96
91
Markkinaosuus
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Indeksi (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi 9 prosenttia, ja sen markkinaosuus supistui koko ajan 95,2 prosentista vuonna 2008 tutkimusajanjakson 85,2 prosenttiin.
4.2.3. Kasvu
(100)
EU:n myyntimäärien ja unionin tuotannonalan markkinaosuuden vähenemistä tarkastelujaksolla olisi tarkasteltava samalla jaksolla vakaana pysyneen kulutuksen yhteydessä, kuten edellä 85 kappaleessa kuvattiin.
4.3. Otokseen valittujen unionin tuottajien tiedot (mikrotaloudelliset indikaattorit)
4.3.1. Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikköhinnat ja tuotantokustannukset
Taulukko 7
Myyntihinnat
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Yksikköhinta EU:ssa etuyhteydettömille asiakkaille
(euroa/tonni)
4 479
3 950
4 237
4 378
Indeksi (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Keskimääräiset myyntihinnat (merkkituotteet ja muut kuin merkkituotteet mukaan luettuina) laskivat 2 prosenttia tarkastelujakson aikana. Myyntihintojen ei kuitenkaan katsottu olevan luotettava vahingon indikaattori, koska niihin vaikutti suuresti raaka-aineen (pääosin alumiinin) hinnat, joiden kehitys oli tarkastelujaksolla samansuuntaista. Yleisesti ottaen vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson hinnat eivät pystyneet nousemaan edellä 94 kappaleessa kuvatun hintojen alittavuuden vuoksi.
4.3.2. Työllisyys, tuottavuus ja palkat
Taulukko 8
Työllisyys, tuottavuus ja palkat
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
301
314
287
284
Indeksi (2008 = 100)
100
104
95
94
Tuottavuus (yksikkö/työntekijä)
143
138
141
138
Indeksi (2008 = 100)
100
96
98
96
Palkat/työntekijä Indeksi
41 070
38 913
44 115
43 600
Indeksi (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Työntekijöiden määrä väheni tarkastelujaksolla 6 prosenttia, mutta työntekijöiden palkat kasvoivat hieman. Työntekijöiden väheneminen ei johtanut tuottavuuden kasvuun, koska edellä 99 kappaleessa kuvattu myynnin määrän vähentyminen oli vielä voimakkaampaa. Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus (ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa) itse asiassa väheni tarkastelujaksolla hieman. Se oli alhaisimmillaan vuonna 2009, minkä jälkeen se alkoi elpyä vuonna 2010 saavuttamatta kuitenkaan alkuperäistä tasoa. Tutkimusajanjaksolla tuottavuus laski uudelleen vuoden 2009 alhaisimmalle tasolle.
4.3.3. Varastot
Taulukko 9
Varastot
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Loppuvarastot
2 873
2 994
3 092
3 534
Indeksi (2008 = 100)
100
104
108
123
Loppuvarastot prosentteina tuotannosta
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Indeksi (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Vaikka otokseen valitut unionin tuotannonalan yritykset pitivät varastot pieninä ja käyttivät tilausperusteista tuotantojärjestelmää, eräitä yleisiä tuotteita pidettiin varastossa. Varastot kasvoivat huomattavasti sekä absoluuttisina määrinä että prosentteina tuotannosta mitattuna. Tarkastelujakson aikana loppuvarastojen määrä kasvoi 6,7 prosentista 9,1 prosenttiin.
4.3.4. Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
Taulukko 10
Kannattavuus
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
EU:n myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Indeksi (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina kyseisen myynnin liikevaihdosta. Näin laskettu kannattavuus saavutti korkeimman tasonsa vuonna 2009 pääraaka-aineen (eli alumiinin) pienentyneiden hankintakustannusten ansiosta. Kannattavuus kääntyi laskuun vuodesta 2009 lähtien ja oli tutkimusajanjaksolla 0,7 prosenttia. Nämä kannattavuusluvut kattavat markkinoiden kaikki segmentit, myös suhteellisen kannattavan merkkituotesektorin, joka kilpailee huomattavasti vähemmässä määrin kiinalaisen halpatuonnin kanssa. Niinpä omien tuotemerkkien markkinasegmentti yksinään oli huomattavan tappiollinen tutkimusajanjaksolla.
(105)
Unionin tuotannonala ei maininnut pääoman saantia ei merkittävänä ongelmana.
Taulukko 11
Kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kassavirta
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Indeksi (2008 = 100)
100
137
95
61
Investoinnit (euroa)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Indeksi (2008 = 100)
100
47
60
37
Sijoitetun pääoman tuotto
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Indeksi (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Kassavirrassa, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, sekä sijoitetun pääoman tuotossa voidaan havaita samanlainen negatiivinen suuntaus kuin liikevaihdon tuotossa.
(107)
Vuonna 2008 eräs EU:n tuottajista investoi ylimääräisiin varastointitiloihin. Tarkastelujakson muina vuosina ei havaittu otokseen valittujen unionin tuotannonalan yritysten tekemiä merkittäviä investointeja.
4.3.5. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus
(108)
Polkumyyntimarginaalit on ilmoitettu edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa. Kaikki vahvistetut marginaalit ovat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Kun otetaan lisäksi huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutuksia EU:n markkinoilla ei voida pitää vähäpätöisinä.
5. Vahinkoa Koskevat Päätelmät
(109)
Tutkimus osoitti, että useat unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit heikkenivät tai eivät kehittyneet kulutusta vastaavasti tarkastelujaksolla. Tämä koskee erityisesti ajanjaksoa vuodesta 2010 tutkimusajanjakson loppuun.
(110)
Tarkastelujaksolla, jolloin kulutus pysyi vakaana, tuontimäärät Kiinasta kasvoivat jatkuvasti ja merkittävästi. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä pieneni kaikkiaan 9 prosenttia, ja sen markkinaosuus putosi noin 10 prosenttiyksikköä. Myös unionin varastot kasvoivat merkittävästi, mikä osoittaa sen, että tuotetta ei saatu myytyä. Matalahintainen polkumyyntituonti, joka tutkimusajanjaksolla alitti reippaasti unionin tuotannonalan hinnat, lisääntyi tasaisesti tarkastelujakson ajan.
(111)
Vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla vakavia vaikutuksia kohdistui myös unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan ja kannattavuuteen.
(112)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
F. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(113)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Komissio tarkasteli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyyntituonnin aiheuttamaksi.
2. Polkumyynnillä Tapahtuneen Tuonnin Vaikutus
(114)
Vuoden 2009 lopulla Kiinasta peräisin olevien alumiinifolioiden jättirullien tuonnissa otettiin käyttöön polkumyyntitullit. Kyseisestä ajankohdasta lähtien tarkasteltavana olevan tuotteen (jatkojalostustuote) tuonti kasvoi nopeasti. Tällä kasvulla on ajallinen yhteys unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemisen kanssa.
(115)
Tutkimuksesta kävi ilmi, että unionin kulutus pysyi vakaana tarkastelujaksolla. Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonnin määrä sitä vastoin kasvoi rajusti, yli 200 prosenttia. Kyseisen tuonnin markkinaosuus niin ikään kasvoi 4,5 prosentista 13,4 prosenttiin (toisin sanoen noin 9 prosenttiyksikköä) vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Samanaikaisesti unionin tuotannonalan myyntimäärä laski 9 prosenttia ja markkinaosuus putosi 9 prosenttiyksikköä, 95,2 prosentista 85,2 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.
(116)
Hintapaineiden osalta on korostettava, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla. Hintapaine yhdistettynä yhä kasvaviin määriin mahdollisti sen, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kykenivät varmistamaan itselleen sopimukset suurimmilta asiakkailta (vähittäismyyjät ja tukkukauppiaat). Niissä sopimuksissa, jotka unionin tuotannonala onnistui säilyttämään, ei nostettu hintoja, mikä unionin tuotannonalan olisi pitänyt tehdä alumiinin hintojen nousun tasoittamiseksi. Hintojen alittavuus tutkimusajanjaksolla oli 10 prosentin luokkaa, ja kyseisenä vuonna unioni nosti keskihintoja 3 prosentilla ottaakseen huomioon kasvaneet raaka-ainekulut, kun taas kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat alensivat hintojaan EU:n markkinoilla noin 3 prosenttia (katso taulukko 3). Tämä johti unionin tuotannonalan kannattavuuden huomattavaan heikkenemiseen.
(117)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että voimakkaasti kasvaneella Kiinasta tulleella polkumyyntituonnilla, jonka hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat, on ollut ratkaiseva osa unionin tuotannonalan kärsimässä merkittävässä vahingossa, josta on osoituksena erityisesti sen heikko taloudellinen tilanne, myyntimäärien ja markkinaosuuden pieneneminen ja useiden vahinkoindikaattoreiden kehitys huonompaan suuntaan.
3. Muiden Tekijöiden Vaikutus
3.1. Kolmansista maista tuleva tuonti
(118)
Seuraavassa taulukossa esitetään tuontimäärät muista kolmansista maista tarkastelujaksolla. Määrät ja hintakehitys ovat valituksen tekijän toimittamia, ja ne pohjautuvat Eurostatin tietoihin.
Taulukko 12
Kolmansista maista tuleva tuonti
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kolmansista maista tuleva tuonti
330
764
461
1 306
Indeksi (2008 = 100)
100
231
140
396
Markkinaosuus
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Indeksi (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Kolmansista maista (lähinnä Intiasta, Venäjältä, Taiwanista ja Turkista) tuleva tuonti kasvoi 300 prosenttia tarkastelujaksolla. Silti kyseisen tuonnin kokonaismarkkinaosuus EU:ssa on edelleen vähäinen. Kyseinen tuonti ei siis ole voinut myötävaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon tutkimusajanjaksolla.
3.2. Vientimäärät ja hinnat
(120)
Seuraavassa taulukossa esitetään otokseen valittujen unionin tuottajien vientimäärät tarkastelujaksolla. Määrät ja hintakehitys perustuvat otokseen valittujen tuottajien toimittamiin todennettuihin lukuihin.
Taulukko 13
Otokseen valittujen unionin tuottajien vienti
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
EU:n vientimäärät
1 900
1 800
1 600
1 700
Indeksi (2008 = 100)
100
95
84
89
Viennin prosenttiosuus tuotannosta
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Indeksi (2008 = 100)
100
95
86
94
Vientihinnat
3 792
3 460
3 447
3 565
Indeksi (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Otokseen valittujen tuottajien vientimäärät eivät olleet merkittäviä tarkastelujaksolla eivätkä koskaan ylittäneet 2:ta prosenttia tuotetuista määristä. Ne kehittyivät samalla tavoin kuin myyntimäärät Euroopan markkinoilla. Koska määrät olivat pieniä, unionin tuotannonalan vientikehitys ei myötävaikuttanut aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
3.3. Talouskriisin vaikutukset
(122)
Talouskriisi ei aiheuttanut unionin kulutuksen supistumista tarkastelujaksolla. Koska kyse ei ole ylellisyystuotteesta, vaan kotitalouksille myytävästä tavanomaisesta tuotteesta, oli odotettavissa, että finanssikriisillä ei ollut vaikutusta kotitalousfolion kulutukseen, joka pysyikin erittäin vakaana tuotteena elintarvikkeiden jalostus- ja pakkausteollisuudessa. Näin ollen talouskriisi ei myötävaikuttanut unionin tuotannonalan kärsimään vahinkoon tutkimusajanjaksolla.
3.4. Kilpailu unionin markkinoilla
(123)
Kilpailu unionin markkinoilla on kovaa, kun otetaan huomioon, että unionin tuotannonala on melko monijakoinen (yli 30 tuottajaa) ja että yksi suurimmista asiakkaista on vaikutusvaltainen vähittäiskauppa.
(124)
Vuosien varrella suurimmat Euroopan unionin vähittäiskauppiaat ovat kehittäneet omat brändinsä (omat tuotemerkit), jotka kotitalousfolion osalta ovat vähitellen supistaneet tuottajien omien merkkituotteiden myyntimääriä. Tämä on ollut haitallista unionin tuotannonalan tuottajille, jotka ovat kärsineet myyntimäärien laskusta kannattavammalla merkkituotesegmentillä, ja se on pakottanut ne kilpailemaan yhä ankarammin keskenään kasvussa olevalla omien tuotemerkkien markkinasegmentillä.
(125)
Tämä kehitys on kuitenkin ollut vähittäinen, useita vuosia kestävä prosessi, ja tutkimuksesta kävi ilmi, että omien tuotemerkkien kauppa kasvoi vain vähän, 83 prosentista 84 prosenttiin vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välillä. Vaikka tällä kasvulla on pieni vaikutus EU:n tuottajiin, se ei selitä niiden kärsimien vahingollisten suuntauksien laajuutta.
3.5. Unionin tuotannonalan tuotantokustannusten kehittyminen
(126)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että tuotantokustannusten ja etenkin alumiinin hinnan vaihtelut vaikuttivat osaltaan vahinkoon.
(127)
Kotitalousfolion tuotantokustannukset ovat tiiviisti sidoksissa tuotteen valmistuksen pääraaka-aineen, alumiinin, hintakehitykseen. LME:n hinnat toimivat alumiinin maailmanlaajuisina viitehintoina.
Taulukko 14
Alumiinin keskimääräisten hintojen kehitys LME:ssä
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
LME:n keskimääräinen käteishinta Yhdysvaltojen dollareissa tonnia kohden
2 750
1 750
2 150
2 460
Indeksi (2008 = 100)
100
64
78
90
Lähde: LME
(128)
Edellä nähty kehitys on seurausta lokakuun 2008 tienoilla alkaneesta finanssikriisistä. Alumiinin hinnat laskivat kysynnän supistuessa mutta nousivat hieman tutkimusajanjakson loppuun mennessä. Kotitalousfolion tuotannonalalla hinnat kuitenkin asetetaan tavallisesti LME:n viitehinnan perusteella, johon lisätään jalostuskustannukset ja voitto. Tämä tarkoittaa sitä, että LME:n viitehinnan vaihteluilla ei normaalioloissa ole suurta vaikutusta kotitalousfolion tuotannonalan tilanteeseen, sillä valmiin tuotteen hinnat seuraavat LME:n hintoja. Unionin tuotannonala on itse asiassa aina toiminut ympäristössä, jossa alumiinin hinnat vaihtelevat.
(129)
Väitettiin myös, että unionin tuotannonala käyttäisi tehotonta tekniikkaa, mikä osaltaan olisi vaikuttanut vahinkoon. Tähän on todettava, että tutkimus ei tukenut tällaista näkemystä ja että jalostuskustannukset EU:ssa ja Kiinassa ovat kokonaisuudessaan hyvin samanlaiset. Tämänkaltainen tehottomuus tarkoittaisi lisäksi sitä, että unionin tuotannonalan kannattavuus olisi ollut alhainen useiden vuosien ajan. Tällainen väite ei selitä markkinaosuuden, myyntimäärien ja kannattavuuden pienentymistä vuoden 2009 ja tutkimusajankohdan välillä.
(130)
Edellä mainitun perusteella alumiinin hintojen vaihtelua tai tuotannon väitettyä tehottomuutta ei voida pitää unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syinä.
3.6. Ylikapasiteetti
(131)
Kuten edellä mainittiin, EU:n tuottajien kapasiteetin käyttöaste oli suhteellisen alhainen tarkastelujakson aikana. Unionin tuottajat voivat kuitenkin käyttää samaa laitetta muidenkin tuotteiden (esimerkiksi talouskelmun) kelaamiseen rullalle. Tämän vuoksi kapasiteetin käyttöastelukuja ei pidetä merkittävänä syynä. Kapasiteetin käyttöasteluvut olivat lisäksi melko alhaiset jo vuosina 2008 ja 2009, jolloin kannattavuusluvut ja tuotannonalan tilanne yleensä oli tyydyttävä.
(132)
Tästä syystä pääteltiin, että ylikapasiteettia ei voi pitää merkittävänä syynä EU:n tuottajille aiheutuneeseen vahinkoon.
4. Syy-Yhteyttä Koskevat Päätelmät
(133)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi etenkin vuonna 2010 sekä tutkimusajanjaksolla. Kyseisen tuonnin todettiin tapahtuneen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamia hintoja alemmilla hinnoilla tutkimusajanjaksolla.
(134)
Kiinasta tulevan matalahintaisen polkumyynnin määrän ja markkinaosuuden kasvu tapahtui samanaikaisesti unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa. Tilanne heikkeni tutkimusajanjaksolla, jolloin unionin tuotannonala menetti edelleen markkinaosuuttaan ja kannattavuus samoin kuin muut talousindikaattorit kuten kassavirta ja investointien tuotto vajosivat alimmilleen.
(135)
Muita tiedossa olevia tekijöitä, talouskriisi mukaan luettuna, koskeva analyysi osoitti, että kyseisten tekijöiden mahdollinen kielteinen vaikutus ei voinut olla sellainen, että se poistaisi vahvistetun syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
(136)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen viennin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että polkumyynnillä tapahtuva vienti Kiinasta on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
G. UNIONIN ETU
1. Alkuhuomautuksia
(137)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntituontia koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä todeta, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien/tukkumyyjien ja vähittäismyyjien edut.
2. Unionin Tuotannonalan etu
(138)
Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. On muistettava, että useiden vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne vääjäämättä heikkenee edelleen. Unionin tuotannonalan tilanne heikkeni nopeasti sen jälkeen, kun tuotantoketjun alkupään tuotteisiin (alumiinifolioiden jättirullat) sovellettavien polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2009. Koska Kiinan alumiinialalla samat rakenneongelmat, jotka havaittiin jo mainitussa tutkimuksessa, ovat edelleen olemassa markkinoilla, unionin tuotannonala katsoo, että myös se olisi suojattava vilpilliseltä kilpailulta.
(139)
Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tehokkaat kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hinnat vastaamaan eri komponenttien kustannuksia ja markkinaolosuhteita. Voidaan olettaa myös, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä puolestaan parantaisi sen kannattavuutta ja yleistä taloudellista tilannetta.
(140)
Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, markkinaosuuden voidaan odottaa vielä hupenevan ja unionin tuotannonalan pysyvän kannattamattomana etenkin omien tuotemerkkien alalla. Tämä olisi kestämätöntä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Kun otetaan huomioon kannattavuuden laskusuuntaus samoin kuin muut talousindikaattorit kuten kassavirta ja investointien tuotto, voidaan odottaa, että suurin osa unionin tuottajista ei kykene pysymään kilpailukykyisinä markkinoilla, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön.
(141)
Unionin tuotannonala toimittaa asiakkailleen (pääosin tukku- ja vähittäiskauppiaille) myös muita elintarvikkeiden jalostus- ja pakkaustuotteita, kuten talouskelmuja ja paperituotteita. Eräät näistä tuotteista valmistetaan samalla kelauslaitteella, jota käytetään tarkasteltavana olevan tuotteen valmistamiseen. Tarkasteltavana oleva tuote on unionin tuotannonalan yksittäisten yritysten tuotevalikoiman tärkeä markkinasegmentti, jopa siinä määrin, että eräiden arvioiden mukaan se muodostaa yli 50 prosenttia liikevoitosta. Jos tarkasteltavana olevan tuotteen tilanne heikkenee edelleen, vaarantuu myös kyseisen unionin tuotannonalan muiden tuotteiden tuotanto.
(142)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.
3. Tuojien/Tukkumyyjien etu
(143)
Kaksi suurta Euroopan markkinoilla toimivaa toimijaa tuo Kiinasta suuren osuuden tarkasteltavan olevan tuotteen tuonnin määrästä, tutkimusajanjakson aikana arviolta noin 50 prosenttia.
(144)
Toinen näistä tuojista on etuyhteydessä yhteen otokseen valittuun yhteistyössä toimineeseen viejään (CeDo Shanghai). CeDo-ryhmittymä on kehittänyt vahvan kahteen lähteeseen perustuvan strategian: sen unionin markkinoilla myymä folio tuotetaan sekä Kiinassa että unionissa. Ryhmä korosti, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vaarantaisivat sen strategian ja vähentäisivät sen kannattavuutta. Toimia ei kuitenkaan ole kohdistettu mihinkään tiettyyn yritykseen, vaan niiden tarkoituksena on palauttaa tasavertaiset kaupankäyntiedellytykset unionin markkinoille.
(145)
Tutkimuksesta ei käy ilmi, onko toinen suuri tuoja (Quickpack) etuyhteydessä johonkin kiinalaisista tavarantoimittajistaan. Tämä johtuu siitä, että yritys päätti olla tekemättä yhteistyötä, vaikka se oli kutsuttu osallistumaan tutkimukseen. Sen vuoksi ei ole selvää, minkälainen vaikutus ehdotetun tasoisilla tulleilla olisi sen liiketoimintaan.
(146)
Muista tuojista vain kaksi toimi tutkimuksessa yhteistyössä vastaamalla kyselylomakkeeseen. Niiden vastaukset edustavat noin 6:ta prosenttia Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista. Kyseiset yritykset väittivät, että ne saattavat joutua poistumaan foliomarkkinoilta, jos polkumyyntitulli otetaan käyttöön. Kyseiset kaksi yritystä tuovat kuitenkin myös monia muitakin elintarvike- ja kotitaloustavarasektorin tuotteita, ja nämä muut tuotteet edustivat yli 80 prosenttia niiden liikevaihdosta.
(147)
Eräs toinen tuoja/tuottaja (Terinex Ltd) ei vastannut kyselyyn, mutta toimitti sitä vastoin Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoita koskevan näkökantansa. Terinex Ltd selitti, että sen hankinnat Kiinasta alittavat yrityksen oman tuotannon hinnat mutta katsoi, että koska yritys on pieni toimija markkinoilla, sen harjoittama tuonti ei ole vahingollista unionin tuotannonalalle. Jos kuitenkin kaikki Kiinasta tuleva tuonti otetaan huomioon (87 kappaleesta eteenpäin) on selvää, kuten 114 kappaleesta eteenpäin esitetään, että Kiinasta tuleva tuonti on unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon keskeinen syy. Koska tarkasteltavana olevan tuotteen liikevaihto on suhteellisen pieni suhteessa yrityksen koko toimintaan, toimien käyttöönotolla ei todennäköisesti ole vakavia seurauksia sen kokonaistulokseen.
(148)
Ei voida sulkea pois, etteikö toimien käyttöönotolla olisi yleisesti kielteistä vaikutusta tuontisektoriin (oli se sitten etuyhteydessä tai ei), sillä tulli todennäköisesti tekee tuonnista vähemmän houkuttelevaa ja unionin tuotannonala luultavasti onnistuu hankkimaan joitakin toimeksiantoja tai sopimuksia takaisin tuontisektorin kustannuksella. Tarkoituksena on kuitenkin palauttaa tasavertaiset kilpailuedellytykset, eivätkä vaikutukset tuontisektoriin kokonaisuudessaan ole suhteettomia.
(149)
Edellä esitetyn perustella päätellään alustavasti, että vaikutus tuojiin ei olisi sellainen, että toimenpiteiden olisi katsottava olevan unionin yleisen edun vastaisia.
4. Vähittäiskauppiaiden etu
(150)
Kuusi vähittäismyyjää teki yhteistyötä tutkimuksessa. Vähittäismyyjien voidaan katsoa olevan edustavia, sillä ne sijaitsevat maantieteellisesti eri puolilla Euroopan unionia ja ne ovat erikokoisia liikevoiton suhteen. Kaikki vähittäismyyjät vastustavat kaikenlaisten toimien käyttöönottoa sillä perusteella, että niistä aiheutuu liiketoimille ylimääräisiä kuluja ja että toimet rajoittaisivat vähittäismyyjien valinnanvapautta tavarantoimittajien välillä.
(151)
Vähittäiskauppiaiden vastauksista käy kuitenkin erittäin selvästi ilmi, että tarkasteltava tuote muodostaa häviävän pienen osan vähittäismyyjien liikevaihdosta (joka tapauksessa vähemmän kuin 1 prosentin) ja että polkumyynnin vastaisilla toimilla olisi vähän tai ei lainkaan vaikutusta niiden liikevaihtoon tai voittoihin.
5. Kuluttajien etu
(152)
Komissio otti yhteyttä yhteen kuluttajajärjestöön, joka ei vastauksensa mukaan ollut kiinnostunut tekemään yhteistyötä tutkimuksessa. Muita kuluttajajärjestöjä ei ilmoittautunut.
(153)
Polkumyyntitullien vaikutus kuluttajiin on todennäköisesti erittäin vähäinen, sillä kotitalousfolion osuus kuluttajan viikkobudjetissa on hyvin pieni. Lisäksi on odotettavissa, että tullien käyttöönotosta johtuva kotitalousfolion hintojen nousu vähittäiskaupan tasolla on joko erittäin vähäinen tai olematon.
6. Unionin etua Koskevat Päätelmät
(154)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.
H. EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI
1. Vahingon Korjaava Taso
(155)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.
(156)
Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä niin, ettei ylitetä todettuja polkumyyntimarginaaleja.
(157)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voi kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tällaisella tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.
(158)
Edellisissä kotitalousfoliota (jättirullat) koskevissa tutkimuksissa tavanomainen voittomarginaali asetettiin 5 prosenttiin edellä kuvatun perusteella. Valituksen tekijä katsoi, että 6 prosenttia olisi tuotannonalalla kohtuullinen voittomarginaali, jos vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä ei esiinny. Valituksen tekijä ei kuitenkaan pystynyt esittämään väitteelleen asianmukaisia perusteluja eikä asiasta esitetty muita huomautuksia. Tämän vuoksi katsottiin aiheelliseksi turvautua edellisessä tutkimuksessa asetettuun 5 prosentin voittomarginaaliin. Näin ollen alustavasti katsotaan, että 5 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana määränä, jonka unionin tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin vähentämällä EU:n myyntihinnoista tutkimusajanjaksolla saatu tosiasiallinen voitto ja korvaamalla se edellä mainitulla voittomarginaalilla.
(159)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin keskimääräisestä CIF-kokonaisarvosta.
2. Väliaikaiset Toimenpiteet
(160)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina, alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(161)
Edellä esitetyn perusteella polkumyyntitullit on vahvistettu vertaamalla vahingon poistavaa marginaalia ja polkumyyntimarginaalia keskenään. Ehdotetut polkumyyntitullit ovat näin ollen seuraavat:
Ehdotetut väliaikaiset polkumyyntitullit
Yrityksen nimi
Polkumyynti-marginaali
Vahinkomarginaali
Väliaikainen tulli
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ’kaikkiin muihin yrityksiin’ sovellettavia tulleja) yksinomaan Kiinasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ’kaikkiin muihin yrityksiin’ sovellettavaa tullia.
(163)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (4), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
I. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(164)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa Kiinan kansantasavallasta tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7607 11 11 ja ex 7607 19 10 (TARIC-koodit 7607111110 ja 7607191010) luokiteltua vahvistamatonta alumiinifoliota, jonka paksuus on vähintään 0,007 mm mutta enintään 0,021 mm ja jota ei ole enempää valmisteltu kuin valssattu ja joka on kohokuvioitu tai kohokuvioimaton ja jonka rullapaino on alhainen, enintään 10 kg.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Kaikki muut yritykset
35,4 %
B999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
2. Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 2012.