KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 219/2014
af 7. marts 2014
om ændring af bilag I til Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 for så vidt angår de specifikke krav vedrørende inspektion af tamsvin efter slagtning
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 af 29. april 2004 om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (1), særlig artikel 17, stk. 1, og artikel 18, nr. 7), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved forordning (EF) nr. 854/2004 er der fastsat særlige bestemmelser om tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter. Af forordningen følger det bl.a., at medlemsstaterne skal sikre, at der foretages offentlig kontrol af fersk kød i henhold til samme forordnings bilag I. Forordning (EF) nr. 854/2004 foreskriver også, at embedsdyrlægen skal foretage inspektion i slagterier, vildthåndteringsvirksomheder og opskæringsvirksomheder, der markedsfører fersk kød, i overensstemmelse med bl.a. de specifikke krav i afsnit IV i forordningens bilag I.
(2)
Afsnit IV, kapitel IV, del B, i bilag I til forordning (EF) nr. 854/2004 indeholder specifikke krav vedrørende inspektion af tamsvin efter slagtning.
(3)
Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) vedtog den 3. oktober 2011 en videnskabelig udtalelse om de folkesundhedsfarer, der skal afdækkes ved kødinspektion (svin) (2), hvori det konkluderes, at de palperinger og indsnit, der i dag kræves ved inspektion efter slagtning, indebærer en risiko for krydskontaminering, hvilket er forbundet med en bakteriel fare.
(4)
EFSA konkluderede endvidere, at de palperinger eller indsnit, der i dag anvendes ved inspektion efter slagtning, bør udelades for svin, der rutineslagtes, fordi risikoen for mikrobiel krydskontaminering er større end den risiko, der er forbundet med den potentielt nedsatte påvisningsgrad med hensyn til de forhold, som disse teknikker har til formål at påvise. Anvendelsen af disse manuelle metoder i forbindelse med inspektion efter slagtning bør begrænses til svin, som på grundlag af f.eks. visuel påvisning af relevante anomalier efter slagtning er sygdomsmistænkt.
(5)
På baggrund af EFSA's udtalelse bør de specifikke krav vedrørende inspektion af tamsvin efter slagtning, som er fastsat i afsnit IV, kapitel IV, del B, i bilag I til forordning (EF) nr. 854/2004, ændres.
(6)
Hvis de epidemiologiske data eller andre oplysninger fra den bedrift, som dyrene kommer fra, information om fødevarekæden eller resultaterne af inspektion før slagtning eller visuel påvisning efter slagtning af relevante anomalier giver formodning om, at der potentielt er risiko for folkesundheden, dyresundheden eller dyrevelfærden, bør embedsdyrlægen selv kunne beslutte, hvilke palperinger og indsnit der skal foretages ved inspektionen efter slagtning for at fastslå, om kødet er egnet til konsum.
(7)
Med denne forordning ændres forordning (EF) nr. 854/2004, hvilket indebærer en tilpasning af både fødevarevirksomhedsledernes og de kompetente myndigheders nuværende praksis. Der bør derfor indrømmes udskudt anvendelse af nærværende forordning.
(8)
Forordning (EF) nr. 854/2004 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(9)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har modsat sig foranstaltningerne -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I afsnit IV, kapitel IV, i bilag I til forordning (EF) nr. 854/2004 affattes del B således:
»B. INSPEKTION EFTER SLAGTNING
1.
Slagtekroppe og slagtebiprodukter af svin underkastes følgende procedure for inspektion efter slagtning:
a)
Besigtigelse af hovedet og svælget. Besigtigelse af munden, mund- og svælgslimhinderne og tungen.
b)
Besigtigelse af lungerne, luftrøret og spiserøret.
c)
Besigtigelse af hjertesækken og hjertet.
d)
Besigtigelse af mellemgulvet.
e)
Besigtigelse af leveren og portallymfeknuderne (Lnn. portales).
f)
Besigtigelse af fordøjelseskanalen, mesenteriet, mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales og caudales).
g)
Besigtigelse af milten.
h)
Besigtigelse af nyrerne.
i)
Besigtigelse af brysthinden og bughinden.
j)
Besigtigelse af genitalierne (bortset fra penis, hvis den allerede er kasseret).
k)
Besigtigelse af yveret og dets lymfeknuder (Lnn. supramammarii).
l)
Besigtigelse af området omkring navlen og leddene hos unge dyr.
2.
Embedsdyrlægen gennemfører efterfølgende supplerende undersøgelser efter slagtning, med indsnit i og palpering af slagtekrop og slagtebiprodukter, såfremt et af følgende efter hans mening giver formodning om en potentiel risiko for folkesundheden, dyresundheden eller dyrevelfærden:
a)
kontrollen og analysen af information om fødevarekæden, som foretages i henhold til afsnit I, kapitel II, del A
b)
resultaterne af inspektionen før slagtning, som foretages i henhold til afsnit I, kapitel II, del B, og nærværende kapitel, del A
c)
resultaterne af kontrollen til verifikation af, at dyrevelfærdsbestemmelserne er overholdt, som foretages i henhold til afsnit I, kapitel II, del C
d)
resultaterne af inspektionen efter slagtning, som foretages i henhold til afsnit I, kapitel II, del D, og nærværende del, punkt 1
e)
yderligere epidemiologiske data eller andre oplysninger fra den bedrift, som dyrene kommer fra.
3.
De i punkt 2 omhandlede supplerende undersøgelser efter slagtning kan, afhængigt af de konstaterede risici, omfatte:
a)
indsnit i og undersøgelse af de mandibulære lymfeknuder (Lnn. mandibulares)
b)
palpering af lungerne og af de bronchiale og mediastinale lymfeknuder (Lnn. bifurcationes, eparteriales og mediastinales). Der lægges et længdesnit i luftrøret og hovedbronchierne og et snit i lungernes nederste tredjedel gennem de store bronchier. Disse indsnit kræves dog ikke, hvis lungerne ikke er bestemt til konsum
c)
længdesnit i hjertet, så hjertekamrene åbnes, og skillevæggen gennemskæres
d)
palpering af leveren og dens lymfeknuder
e)
palpering af og om nødvendigt indsnit i mavens lymfeknuder og mesenteriallymfeknuderne
f)
palpering af milten
g)
indsnit i nyrerne og deres lymfeknuder (Lnn. renales)
h)
indsnit i yverets lymfeknuder
i)
palpering af området omkring navlen og leddene hos unge dyr og om nødvendigt indsnit i området omkring navlen og åbning af leddene.«
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. juni 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 7. marts 2014.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 219/2014,
annettu 7 päivänä maaliskuuta 2014,
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 854/2004 liitteen I muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kotieläiminä pidettävien sikojen post mortem -tarkastusta koskevista erityisvaatimuksista
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 854/2004 (1) ja erityisesti sen 17 artiklan 1 kohdan ja 18 artiklan 7 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksessa (EY) N:o 854/2004 vahvistetaan eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevat erityissäännöt. Siinä säädetään muun muassa, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että tuoreen lihan virallinen valvonta toteutetaan kyseisen asetuksen liitteen I mukaisesti. Asetuksessa (EY) N:o 854/2004 säädetään myös, että virkaeläinlääkärin on suoritettava sen liitteessä I olevan IV jakson erityisvaatimusten mukaisesti tarkastustehtäviä tuoretta lihaa markkinoille saattavissa teurastamoissa, riistankäsittelylaitoksissa ja leikkaamoissa.
(2)
Asetuksen (EY) N:o 854/2004 liitteessä I olevan IV jakson IV luvun B osassa vahvistetaan kotieläiminä pidettävien sikojen post mortem -tarkastusta koskevat erityisvaatimukset.
(3)
Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä EFSA, antoi 3 päivänä lokakuuta 2011 tieteellisen lausunnon (2) kansanterveydellisistä vaaroista, joita (sian)lihan tarkastuksilla pyritään ehkäisemään; lausunnossa todettiin, että post mortem -tarkastuksessa tällä hetkellä edellytettävät tunnustelut ja viillot sisältävät bakteerien aiheuttaman ristikontaminaatiovaaran.
(4)
EFSA totesi lisäksi, että post mortem -tarkastuksessa tällä hetkellä käytettävät tunnustelut ja viillot olisi jätettävä pois, kun kyse on normaalisti teurastettavista sioista, koska mikrobiologisen ristikontaminaation riski on suurempi kuin riski olla mahdollisesti havaitsematta sairauksia, joita kyseisillä tekniikoilla pyritään havaitsemaan. Kyseisten manuaalisten tekniikoiden käyttö olisi post mortem -tarkastuksen aikana rajattava vain sairaiksi epäillyiksi todettuihin sikoihin, joissa muun muassa silmämääräisen post mortem -tarkastuksen yhteydessä on havaittu merkityksellisiä poikkeavuuksia.
(5)
EFSA:n lausunnon perusteella on aiheellista muuttaa asetuksen (EY) N:o 854/2004 liitteessä I olevan IV jakson IV luvun B osassa vahvistettuja kotieläiminä pidettävien sikojen post mortem -tarkastusta koskevia erityisvaatimuksia.
(6)
Jos eläinten alkuperätilalta saadut epidemiologiset tiedot tai muut tiedot, elintarvikeketjua koskevat tiedot tai ante mortem -tarkastuksen tulokset tai merkityksellistä poikkeavuutta osoittavat silmämääräiset post mortem -havainnot osoittavat mahdollisen riskin ihmisen tai eläinten terveydelle tai eläinten hyvinvoinnille, virkaeläinlääkärillä olisi oltava mahdollisuus päättää, mitkä tunnustelut ja viillot post mortem -tarkastuksen aikana on suoritettava, jotta voidaan päättää, soveltuuko liha ihmisravinnoksi.
(7)
Tässä asetuksessa säädetyillä vaatimuksilla muutetaan asetusta (EY) N:o 854/2004, mikä edellyttää, että sekä elintarvikealan toimijat että toimivaltaiset viranomaiset muuttavat käytäntöjään. Sen vuoksi on aiheellista sallia, että tämän asetuksen soveltamisen aloittamista lykätään.
(8)
Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 854/2004 olisi muutettava.
(9)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, eikä Euroopan parlamentti tai neuvosto ole vastustanut niitä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Korvataan asetuksen (EY) N:o 854/2004 liitteessä I olevan IV jakson IV luvun B osa seuraavasti:
”B. POST MORTEM -TARKASTUS
1.
Sikojen ruhoille ja muille osille tehdään seuraavat post mortem -tarkastusmenettelyt:
a)
pään ja nielun silmämääräinen tarkastus; suun, nielun ja kielen silmämääräinen tarkastus;
b)
keuhkojen, henkitorven ja ruokatorven silmämääräinen tarkastus;
c)
sydänpussin ja sydämen silmämääräinen tarkastus;
d)
pallean silmämääräinen tarkastus;
e)
maksan sekä maksaportin ja haiman imusolmukkeiden (Lnn. portales) silmämääräinen tarkastus;
f)
ruoansulatuskanavan, suoliliepeen, mahaimusolmukkeiden ja suoliliepeen imusolmukkeiden (Lnn. gastrici, mesenterici, craniales ja caudales) silmämääräinen tarkastus;
g)
pernan silmämääräinen tarkastus;
h)
munuaisten silmämääräinen tarkastus;
i)
rintakalvon ja vatsakalvon silmämääräinen tarkastus;
j)
sukuelinten (lukuun ottamatta siitintä, jos se on jo poistettu) silmämääräinen tarkastus;
k)
utareiden ja sen imusolmukkeiden (Lnn. supramammarii) silmämääräinen tarkastus;
l)
nuorten eläinten navan alueen ja nivelten silmämääräinen tarkastus.
2.
Virkaeläinlääkärin on tehtävä ylimääräisiä post mortem -tarkastusmenettelyjä, joissa käytetään ruhon ja muiden eläimen osien viiltämistä ja tunnustelua, jos yksi seuraavista seikoista hänen mielestään osoittaa mahdollista riskiä ihmisten terveydelle, eläinten terveydelle tai eläinten hyvinvoinnille:
a)
I jaksossa olevan II luvun A osan mukaisesti tehdyt elintarvikeketjua koskevien tietojen tarkistukset ja analyysit;
b)
I jaksossa olevan II luvun B osan ja tämän luvun A osan mukaisesti tehdyn ante mortem -tarkastuksen tulokset;
c)
I jaksossa olevan II luvun C osan mukaisesti tehtyjen eläinten hyvinvointia koskevien sääntöjen noudattamista koskevien todentamisten tulokset;
d)
I jaksossa olevan II luvun D osan ja tämän osan 1 kohdan mukaisesti tehdyn post mortem -tarkastuksen tulokset;
e)
muut epidemiologiset tiedot tai muut eläinten alkuperätilalta saadut tiedot.
3.
Havaituista riskeistä riippuen edellä 2 kohdassa tarkoitetut ylimääräiset post mortem -tarkastusmenettelyt voivat sisältää seuraavia toimenpiteitä:
a)
alaleuan imusolmukkeiden (Lnn. mandibulares) viiltäminen ja tutkiminen;
b)
keuhkojen sekä keuhkotyven ja välikarsinan imusolmukkeiden (Lnn. bifurcationes, eparteriales ja mediastinales) tunnustelu. Henkitorvi ja keuhkoputkien päähaarat on avattava pituussuunnassa, ja keuhkot on viillettävä niiden alimmassa kolmanneksessa kohtisuoraan keuhkoputkiin nähden; kyseiset viillot eivät kuitenkaan ole tarpeen, jos keuhkoja ei käytetä ihmisravinnoksi;
c)
sydämen viiltäminen pituussuunnassa siten, että kammiot avautuvat ja kammioiden väliseinä halkaistaan;
d)
maksan ja sen imusolmukkeiden tunnustelu;
e)
mahaimusolmukkeiden ja suoliliepeen imusolmukkeiden tunnustelu ja tarvittaessa viiltäminen;
f)
pernan tunnustelu;
g)
munuaisten ja munuaisimusolmukkeiden (Lnn. renales) viiltäminen;
h)
utareimusolmukkeiden viiltäminen;
i)
nuorten eläinten navan alueen ja nivelten tunnustelu ja tarvittaessa navan alueen viiltäminen ja nivelten avaaminen.”
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä kesäkuuta 2014.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 7 päivänä maaliskuuta 2014.