EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1294/2013
af 11. december 2013
om fastlæggelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i Den Europæiske Union for perioden 2014-2020 (Told 2020) og om ophævelse af beslutning nr. 624/2007/EF
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 33,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
De flerårige handlingsprogrammer på toldområdet, der gælder frem til 2014, har ydet et betydeligt bidrag til at fremme og styrke samarbejdet mellem toldmyndigheder i Unionen. Mange af aktiviteterne på toldområdet er grænseoverskridende og involverer og påvirker alle medlemsstaterne og kan derfor ikke effektivt gennemføres af de enkelte medlemsstater. Et EU-toldprogram, som gennemføres af Kommissionen, giver medlemsstaterne en EU-ramme til at udvikle disse samarbejdsaktiviteter, som er mere omkostningseffektiv, end hvis hver enkelt medlemsstat skulle opstille egne samarbejdsrammer på bilateralt eller multilateralt grundlag. Det er derfor hensigtsmæssigt at sikre videreførelsen af det foregående flerårige handlingsprogram på toldområdet ved at fastlægge et nyt program inden for samme område, Told 2020-programmet ("programmet").
(2)
Aktiviteterne i henhold til programmet, dvs. de europæiske informationssystemer, de fælles tiltag for toldembedsmænd og de fælles uddannelsesinitiativer, vil bidrage til gennemførelsen af Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst ved at styrke det indre markeds funktion. Programmet vil ved at danne ramme om aktiviteter, der skal effektivisere og modernisere toldmyndighederne, styrke virksomhedernes konkurrenceevne, fremme beskæftigelsen og rationalisere og koordinere medlemsstaternes foranstaltninger til beskyttelse af deres og Unionens finansielle og økonomiske interesser, aktivt bidrage til at styrke Toldunionens funktion, så virksomheder og borgere kan få gavn af det indre markeds og den globale handels fulde potentiale.
(3)
Med henblik på at støtte tredjelandes tiltrædelses- og associeringsproces bør såvel tiltrædelseslande og kandidatlande som potentielle kandidater og partnerlande i den europæiske naboskabspolitik kunne deltage i programmet, hvis visse betingelser er opfyldt. I betragtning af den stadig større sammenkobling inden for verdensøkonomien bør programmet fortsætte med at give mulighed for at inddrage eksterne eksperter, som f.eks. embedsmænd i tredjelande, repræsentanter for internationale organisationer og erhvervsdrivende inden for særlige områder. Eksterne eksperters deltagelse betragtes som absolut nødvendig, når målene for programmet ikke kan nås uden sådanne eksperters bidrag. Oprettelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil under Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitiks myndighed letter den politiske koordinering og sammenhæng inden for et område, som er et relevant element i Unionens eksterne strategier og tiltag både bilateralt og multilateralt.
(4)
Målene for programmet bør tage hensyn til de problemer og udfordringer, der er identificeret for toldvæsenet i de kommende ti år. Programmet bør fortsætte med at spille en rolle inden for vitale områder såsom en sammenhængende gennemførelse af EU-lovgivningen på toldområdet og hertil knyttede områder. Desuden bør programmet fokusere på at beskytte Unionens finansielle og økonomiske interesser samt opretholde sikkerhed og sikring. Dette bør blandt andet omfatte samarbejde og udveksling af oplysninger mellem de nationale og Unionens markedstilsynsmyndigheder og toldmyndighederne. Programmet bør også fokusere på handelslettelser, blandt andet gennem fælles bestræbelser på at bekæmpe svig og forøgelse af toldmyndighedernes administrative kapacitet. I den henseende bør der foretages en cost-benefit-analyse af detektionsudstyr og dertil knyttet teknologi med henblik på at lette toldmyndighedernes erhvervelse af moderne redskaber til toldkontrol efter 2020. Metoder til at lette erhvervelsen af moderne redskaber til toldkontrol, herunder fælles offentlige indkøb, bør også undersøges.
(5)
De programværktøjer, der er blevet anvendt før 2014, har vist sig at være passende og bør derfor bibeholdes. I lyset af behovet for et mere struktureret operationelt samarbejde, bør der tilføjes yderligere værktøjer, nemlig eksperthold bestående af Unionens og nationale eksperter, der sammen skal udføre opgaver inden for bestemte områder, og kapacitetsopbyggende tiltag i den offentlige forvaltning, som vil kunne give specialiseret bistand til de af de deltagende lande, der har brug for administrativ kapacitetsopbygning.
(6)
De europæiske informationssystemer spiller en afgørende rolle for styrkelsen af toldsystemerne i Unionen og bør derfor fortsat finansieres i programmet. Det bør desuden være muligt at tilføje programmet nye toldrelaterede informationssystemer, som er oprettet i medfør af EU-ret. De europæiske informationssystemer bør, hvor det er relevant, baseres på fælles udviklingsmodeller og it-arkitektur for at øge toldforvaltningens fleksibilitet og effektivitet.
(7)
Der bør også foretages en udbygning af de menneskelige kompetencer gennem fælles uddannelsesforanstaltninger, som bør iværksættes under programmet. Det er nødvendigt, at toldembedsmænd udbygger og ajourfører deres viden og de færdigheder, der er påkrævet for at leve op til Unionens behov. Programmet bør spille en central rolle med hensyn til at styrke menneskelige kapaciteter gennem øget støtte til uddannelse, som er rettet mod såvel toldembedsmænd som erhvervsdrivende. Til dette formål bør Unionens nuværende fælles uddannelsesstrategi, der fortrinsvis var baseret på en centraliseret udvikling af e-læring, udvikles til et mangestrenget program for støtte til uddannelse i Unionen.
(8)
Programmet bør lægge behørig vægt på og tildele en passende andel af sit budget til funktionen af de nuværende europæiske informationssystemer på toldområdet og til udvikling af nye europæiske informationssystemer, som er nødvendige for gennemførelsen af EU-toldkodeksen. Samtidig bør der afsættes passende midler til samarbejdsaktiviteter for toldembedsmænd og til en udbygning af de menneskelige kompetencer. Programmet bør desuden indeholde en vis budgetfleksibilitet, så der kan reageres på ændrede politiske prioriteringer.
(9)
Programmet bør dække en periode på syv år, så dets varighed tilpasses varigheden af den flerårige finansielle ramme, som er fastsat i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 (2).
(10)
Denne forordning fastlægger en finansieringsramme for hele programmets varighed, der udgør det primære referencebeløb som omhandlet i punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (3), for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure.
(11)
I overensstemmelse med Kommissionens forpligtelse til sammenhængende og forenklede finansieringsprogrammer, som fremgår af dens meddelelse af 19. oktober 2010 med titlen "Gennemgang af EU's budget", bør ressourcerne anvendes sammen med andre EU-støtteinstrumenter, hvis de planlagte aktiviteter i henhold til programmet forfølger mål, som er fælles for forskellige finansieringsinstrumenter, dog med undtagelse af dobbeltfinansiering. Tiltag i henhold til programmet bør sikre en sammenhængende anvendelse af Unionens ressourcer til støtte for toldunionens funktion.
(12)
De nødvendige foranstaltninger for den finansielle gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (4) og med Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 268/2012 (5).
(13)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af passende foranstaltninger i hele udgiftscyklussen, herunder ved forebyggelse, afsløring og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og efter omstændighederne med sanktioner.
(14)
Samarbejde om intelligent risikovurdering er afgørende for at gøre det muligt for lovlydige og pålidelige virksomheder at drage størst mulig fordel af forenklingen af den elektroniske toldforvaltning og for at gøre det muligt at imødegå uregelmæssigheder.
(15)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med hensyn til fastlæggelse af de årlige arbejdsprogrammer. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (6).
(16)
For at reagere passende på ændringer i de politiske prioriteter bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår ændring af listen over indikatorer til måling af opfyldelsen af de specifikke mål og ændring af de vejledende beløb, der tildeles hver type foranstaltning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af de relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og til Rådet.
(17)
Målet for denne forordning, nemlig fastlæggelse af et flerårigt program, som skal forbedre Toldunionens funktion, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, som ikke effektivt kan udføre det nødvendige samarbejde og den nødvendige samordning til at gennemføre programmet men kan på grund af dens omfang og virkning bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
(18)
Kommissionen bør bistås af Told 2020-Udvalget i forbindelse med programmets gennemførelse.
(19)
For at lette evalueringen af programmet bør der helt fra begyndelsen opstilles passende rammer for overvågning af programmets resultater. Der bør foretages en midtvejsevaluering af opfyldelsen af programmets mål og af dets effektivitet og merværdi på europæisk plan. Der bør endvidere foretages en endelig evaluering af programmets langsigtede virkning og bæredygtigheden heraf. Der bør sikres fuld gennemsigtighed med regelmæssig rapportering til Europa-Parlamentet og Rådet om overvågning og evaluering. Evalueringerne bør baseres på indikatorer, der måler virkningerne af programmet sammenholdt med de forud fastsatte parametre. Indikatorerne bør blandt andet måle, hvor længe det fælles kommunikationsnet er tilgængeligt uden systemfejl, eftersom dette er en betingelse for, at alle de europæiske informationssystemer fungerer korrekt, således at toldmyndighederne kan samarbejde effektivt inden for Toldunionen.
(20)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF (7) finder anvendelse på medlemsstaternes behandling af personoplysninger i forbindelse med denne forordning og under tilsyn af medlemsstaternes kompetente myndigheder, navnlig de offentlige uafhængige myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (8) finder anvendelse på Kommissionens behandling af personoplysninger inden for rammerne af denne forordning og under tilsyn af Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger foretaget af de kompetente myndigheder bør være i overensstemmelse med reglerne om overførsel af personoplysninger i direktiv 95/46/EF, og enhver udveksling eller videregivelse af oplysninger foretaget af Kommissionen bør være i overensstemmelse med reglerne om overførsel af personoplysninger i forordning (EF) nr. 45/2001.
(21)
Denne forordning erstatter Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 624/2007/EF (9). Den beslutning bør derfor ophæves -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand
1. Der fastlægges herved et flerårigt handlingsprogram, "Told 2020" ("programmet"), til at støtte Toldunionens funktion.
2. Programmet omfatter perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) "toldmyndigheder": de myndigheder, der er ansvarlige for at anvende toldreglerne
2) "eksterne eksperter":
a)
repræsentanter for statslige myndigheder, herunder repræsentanter fra lande, der ikke deltager i programmet i henhold til artikel 3, stk. 2
b)
erhvervsdrivende og organisationer, der repræsenterer de erhvervsdrivende
c)
repræsentanter for internationale og andre relevante organisationer.
Artikel 3
Deltagelse i programmet
1. Deltagerlandene er medlemsstaterne og de lande, der er omhandlet i stk. 2, under forudsætning af at betingelserne i samme stykke er opfyldt.
2. Programmet er åbent for deltagelse af følgende lande:
a)
tiltrædelseslande, kandidatlande og potentielle kandidater, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, i overensstemmelse med de generelle principper og almindelige vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler, associeringsrådsafgørelser eller lignende aftaler
b)
partnerlande i den europæiske naboskabspolitik, forudsat at disse lande i tilstrækkelig grad har tilnærmet den relevante lovgivning og de relevante administrative metoder til de i Unionen gældende.
De i første afsnit, litra b), omhandlede partnerlande deltager i programmet i overensstemmelse med de bestemmelser, som aftales med disse lande efter fastlæggelsen af rammeaftaler vedrørende deres deltagelse i EU-programmer.
Artikel 4
Bidrag til aktiviteterne i henhold til programmet
Eksterne eksperter kan indbydes til at bidrage til udvalgte aktiviteter organiseret i henhold til programmet, når dette er nødvendigt for at nå de mål, der er omhandlet i artikel 5 og 6. De eksterne eksperter udvælges i fællesskab af Kommissionen og de deltagende lande på baggrund af deres færdigheder, erfaring og viden, som er af relevans for de specifikke aktiviteter.
Artikel 5
Generelt mål og specifikke mål
1. Det generelle mål for programmet er at støtte Toldunionens funktion og modernisering med henblik på at styrke det indre marked gennem samarbejde mellem de deltagende lande, deres toldmyndigheder og deres embedsmænd. Det generelle mål forfølges gennem opfyldelse af specifikke mål.
2. De specifikke mål er at støtte toldmyndighederne i at beskytte Unionens og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser, herunder bekæmpelse af svig og beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, at øge sikkerheden, at beskytte borgerne og miljøet, at forbedre toldmyndighedernes administrative kapacitet og at styrke de europæiske virksomheders konkurrenceevne.
Disse specifikke mål skal navnlig nås ved at:
a)
indføre edb
b)
sikre moderne og harmoniserede tilgange til toldprocedurer og -kontrol
c)
fremme lovlig handel
d)
mindske overholdelsesomkostninger og administrative byrder, og
e)
styrke toldmyndighedernes funktion.
3. Opfyldelsen af de specifikke mål måles på grundlag af de indikatorer, der er opført i bilag I. Hvis det er nødvendigt, kan disse indikatorer revideres i løbet af programmets varighed.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 15 vedrørende ændring af listen over indikatorer i bilag I.
Artikel 6
Operationelle mål
Programmets operationelle mål er følgende:
a)
at støtte udarbejdelsen, en konsekvent anvendelse og en effektiv gennemførelse af EU-retten og -politikken på toldområdet
b)
at udvikle, forbedre, drive og støtte de europæiske informationssystemer for toldvæsenet
c)
at identificere, udvikle, dele og anvende bedste arbejdspraksis og administrative procedurer, navnlig med hensyn til benchmarkingaktiviteter
d)
at styrke toldembedsmænds færdigheder og kompetencer
e)
at forbedre samarbejdet mellem toldmyndighederne og internationale organisationer, tredjelande, andre statslige myndigheder, herunder Unionens og nationale markedsovervågningsmyndigheder, samt erhvervsdrivende og organisationer, der repræsenter de erhvervsdrivende.
KAPITEL II
STØTTEBERETTIGEDE FORANSTALTNINGER
Artikel 7
Støtteberettigede foranstaltninger
I henhold til betingelserne i det årlige arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 14, yder programmet finansiel støtte til følgende typer af foranstaltninger:
a)
fælles foranstaltninger:
i)
seminarer og workshopper
ii)
projektgrupper, normalt med deltagelse af et begrænset antal lande, der nedsættes for en begrænset periode for at nå et på forhånd defineret mål med et præcist defineret resultat, herunder samarbejde eller benchmarking
iii)
arbejdsbesøg organiseret af de deltagende lande eller et andet land, som giver embedsmænd mulighed for at erhverve eller øge deres ekspertise eller viden inden for toldanliggender; for arbejdsbesøg organiseret med tredjelande er kun rejse- og opholdsomkostninger (indkvartering og dagpenge) støtteberettigede i henhold til programmet
iv)
overvågningsaktiviteter udført af fælles hold bestående af tjenestemænd fra Kommissionen og embedsmænd fra de deltagende lande, som skal analysere toldpraksis, identificere eventuelle vanskeligheder med gennemførelsen af regler og i givet fald stille forslag om ændring af EU-regler og arbejdsmetoder
v)
eksperthold, dvs. strukturerede former for samarbejde af midlertidig eller permanent karakter, som samler ekspertise til at udføre opgaver inden for særlige områder eller til at udføre operationelle aktiviteter, eventuelt med støtte fra onlinesamarbejdstjenester, administrativ bistand samt infrastruktur og udstyr
vi)
kapacitetsopbygning i toldforvaltninger og støtteforanstaltninger
vii)
undersøgelser
viii)
fælles udviklede kommunikationsforanstaltninger
ix)
alle andre aktiviteter til støtte for de generelle, specifikke og operationelle mål i artikel 5 og 6
b)
it-kapacitetsopbygning: udvikling, vedligeholdelse, drift og kvalitetskontrol af EU-komponenterne i de europæiske informationssystemer, som er anført i punkt A i bilag II, og nye europæiske informationssystemer, der oprettes i medfør af EU-retten
c)
udbygning af menneskelige kompetencer: fælles uddannelsesforanstaltninger til at understøtte de nødvendige faglige færdigheder og den nødvendige faglige viden på toldområdet.
Artikel 8
Specifikke gennemførelsesbestemmelser for fælles foranstaltninger
1. Deltagelse i de fælles foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 7, litra a), sker på frivillig basis.
2. De deltagende lande sikrer, at de embedsmænd, som udpeges til at deltage i fælles foranstaltninger, har en passende profil og passende kvalifikationer.
3. De deltagende lande træffer om fornødent de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre de fælles foranstaltninger, bl.a. ved at skabe bevidsthed om dem og ved at sikre, at en optimal anvendelse af de opnåede resultater finder sted.
Artikel 9
Specifikke gennemførelsesbestemmelser for it-kapacitetsopbygning
1. Kommissionen og de deltagende lande sikrer, at de europæiske informationssystemer, der er omhandlet i punkt A i bilag II, udvikles, drives og vedligeholdes på passende måde.
2. Kommissionen koordinerer i samarbejde med de deltagende lande de aspekter af fastlæggelsen og driften af EU-komponenterne, jf. punkt B i bilag II, og ikke-EU-komponenterne, jf. punkt C i bilag II, i de europæiske informationssystemer, der er omhandlet i punkt A i bilag II, som er nødvendige for at sikre, at de er funktionsdygtige, kan sammenkobles og hele tiden forbedres.
3. Unionen afholder omkostningerne til anskaffelse, udvikling, installation, vedligeholdelse og daglig drift af EU-komponenterne, mens omkostningerne til anskaffelse, udvikling, installation, vedligeholdelse og daglig drift af ikke-EU-komponenterne afholdes af de deltagende lande.
Artikel 10
Specifikke gennemførelsesbestemmelser for udbygning af menneskelige kompetencer
1. Deltagelse i de fælles uddannelsesforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 7, litra c), sker på frivillig basis.
2. De deltagende lande indarbejder i givet fald uddannelsesindhold, der er udviklet i fællesskab, herunder e-læringsmoduler, uddannelsesprogrammer og i fællesskab aftalte uddannelsesstandarder, i deres nationale uddannelsesprogrammer.
3. De deltagende lande sørger for, at deres embedsmænd får den nødvendige grund- og videreuddannelse til at kunne erhverve sig de fælles faglige færdigheder og den fælles faglige viden i overensstemmelse med uddannelsesprogrammerne.
4. De deltagende lande giver den nødvendige sprogundervisning, for at embedsmændene kan erhverve sig tilstrækkelige sprogkundskaber til at kunne deltage i programmet.
KAPITEL III
FINANSIEL RAMME
Artikel 11
Finansiel ramme
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2014-2020 fastsættes til 522 943 000 EUR i løbende priser.
De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for den flerårige finansielle ramme.
2. Inden for programmets finansieringsramme tildeles der vejledende beløb til støtteberettigede foranstaltninger opført i artikel 7 inden for de procentsatser, der er fastsat i bilag III for hver type foranstaltning. Kommissionen kan afvige fra den vejledende tildeling af midler, der er fastsat i bilaget, men kan ikke øge det tildelte beløb fra finansieringsrammen med mere end 10 % for type foranstaltning.
Skulle det vise sig nødvendigt at overstige denne grænse, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 15 vedrørende ændring af den vejledende tildeling af midler, der er fastsat i bilaget.
Artikel 12
Indsatstyper
1. Kommissionen gennemfører programmet i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
2. Finansiel støtte fra Unionen til støtteberettigede foranstaltninger som omhandlet i artikel 7 ydes i form af:
a)
tilskud
b)
kontrakter om offentlige indkøb
c)
godtgørelse af eksterne eksperters omkostninger, jf. artikel 4.
3. Medfinansieringssatsen for tilskud er op til 100 % af de støtteberettigede omkostninger for så vidt angår dagpenge, omkostninger til rejse og indkvartering samt omkostninger i forbindelse med tilrettelæggelse af arrangementer.
Den gældende medfinansieringssats fastlægges i det årlige arbejdsprogram, når foranstaltninger gør det nødvendigt med tildeling af tilskud.
4. Den finansielle tildeling til programmet kan også anvendes til at dække:
a)
udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, revision og evaluering, som er nødvendige for forvaltningen af programmet og opfyldelsen af dets mål, navnlig undersøgelser, ekspertmøder, informations- og kommunikationstiltag, herunder formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt de har relation til målene for dette program
b)
udgifter, der knytter sig til it-netværk med fokus på informationsbehandling og -udveksling, og
c)
alle andre udgifter for Kommissionen til teknisk og administrativ bistand til forvaltningen af programmet.
Artikel 13
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen træffer passende foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser, når der gennemføres foranstaltninger, som finansieres i henhold til denne forordning, bliver beskyttet ved anvendelse af foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved administrative og finansielle sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og have afskrækkende virkning.
2. Kommissionen eller dens repræsentanter og Revisionsretten har beføjelse til gennem såvel bilagskontrol som kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler i henhold til programmet.
3. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter bestemmelserne og procedurerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (10) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (11) foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, for at fastslå, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering.
KAPITEL IV
GENNEMFØRELSESBEFØJELSER
Artikel 14
Arbejdsprogram
1. Til gennemførelse af programmet vedtager Kommissionen årlige arbejdsprogrammer ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 16, stk. 2.
Hvert af de årlige arbejdsprogrammer gennemfører programmets mål ved at fastlægge følgende:
a)
foranstaltninger i overensstemmelse med de generelle, specifikke og operationelle mål, der er fastsat i artikel 5 og 6, gennemførelsesmetode, herunder om nødvendigt reglerne for oprettelse af eksperthold, jf. artikel 7, litra a), nr. v) og forventede resultater
b)
budgettets fordeling på foranstaltningstyper
c)
medfinansieringssatsen for tilskud, jf. artikel 12, stk. 3.
2. Under udarbejdelsen af det årlige arbejdsprogram tager Kommissionen hensyn til den fælles tilgang til toldpolitikken. Denne tilgang skal regelmæssigt revideres og fastlægges i fællesskab af Kommissionen og medlemsstaterne i Toldpolitikgruppen, som består af lederne af toldforvaltningerne i medlemsstaterne eller deres repræsentanter og Kommissionens repræsentanter.
Kommissionen holder regelmæssigt Toldpolitikgruppen underrettet om foranstaltninger, der vedrører gennemførelsen af programmet.
Artikel 15
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 5, stk. 3, andet afsnit, og artikel 11, stk. 2, andet afsnit, tillægges Kommissionen for en periode fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.
3. Den i artikel 5, stk. 3, andet afsnit, og i artikel 11, stk. 2, andet afsnit, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er nævnt i afgørelsen, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 5, stk. 3, andet afsnit, og artikel 11, stk. 2, andet afsnit, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 16
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.
KAPITEL V
OVERVÅGNING OG EVALUERING
Artikel 17
Overvågning af foranstaltninger i henhold til programmet
1. Kommissionen overvåger i samarbejde med de deltagende lande gennemførelsen af programmet og foranstaltningerne i henhold hertil på grundlag af de i bilag I omhandlede indikatorer.
2. Kommissionen offentliggør resultaterne af overvågningen.
3. Resultatet af overvågningen anvendes ved evalueringen af programmet i overensstemmelse med artikel 18.
Artikel 18
Evaluering
1. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en midtvejs- og en slutevalueringsrapport af programmet for så vidt angår de forhold, der er omhandlet i stk. 2 og 3. Resultaterne af disse evalueringer, herunder konstateringen af større mangler, tages i betragtning, når der træffes beslutning om en eventuel forlængelse, ændring eller suspension af programmet for efterfølgende perioder. Disse evalueringer foretages af en uafhængig ekstern vurderingsmand.
2. Senest den 30. juni 2018 udarbejder Kommissionen en midtvejsevalueringsrapport om opfyldelsen af målene for foranstaltningerne i henhold til programmet, effektiviteten af ressourceudnyttelsen og programmets merværdi på europæisk plan. Denne rapport skal endvidere behandle forenkling og målenes fortsatte relevans samt programmets bidrag til Unionens prioriterede mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst.
3. Senest den 31. december 2021 udarbejder Kommissionen en endelig evalueringsrapport om de forhold, der er omhandlet i stk. 2, og om programmets langsigtede virkning og bæredygtigheden heraf.
4. De deltagende lande stiller på Kommissionens anmodning alle de data og oplysninger, der er relevante som bidrag til dens rapporter om midtvejsevalueringen og den endelige evaluering, til rådighed for den.
KAPITEL VI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 19
Ophævelse
Beslutning nr. 624/2007/EF ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.
Finansielle forpligtelser i forbindelse med foranstaltninger i medfør af den beslutning er dog fortsat underlagt beslutningen indtil deres ophør.
Artikel 20
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den finder anvendelse fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 11. december 2013
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1294/2013,
annettu 11 päivänä joulukuuta 2013,
Euroopan unionin tullitoimintaa kaudella 2014-2020 koskevan toimintaohjelman (Tulli 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 624/2007/EY kumoamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 33 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Tullialaa koskevalla monivuotisella toimintaohjelmalla, joka oli voimassa ennen vuotta 2014, on helpotettu ja vahvistettu huomattavasti tulliviranomaisten keskinäistä yhteistyötä unionin alueella. Monet tullialan toimet ovat luonteeltaan rajatylittäviä, ne koskevat kaikkia jäsenvaltioita ja ne vaikuttavat kaikkiin jäsenvaltioihin, minkä vuoksi yksittäiset jäsenvaltiot eivät kykene huolehtimaan näistä toimista tehokkaalla ja tuloksellisella tavalla. Unionin tason tulliohjelma, jonka täytäntöönpanijana toimii komissio, tarjoaa jäsenvaltioille unionin kehyksen tällaisten yhteistyötoimien toteuttamiseksi, mikä on kustannustehokkaampaa kuin se, että kukin jäsenvaltio perustaisi oman yhteistyökehyksensä kahden- tai monenväliseltä pohjalta. Tämän vuoksi edellisen tullialaa koskevan monivuotisen toimintaohjelman jatkuminen on syytä varmistaa perustamalla uusi samaa alaa koskeva ohjelma, Tulli 2020 -ohjelma, jäljempänä 'ohjelma'.
(2)
Ohjelman toimenpiteiden eli eurooppalaisten tietojärjestelmien, tullivirkamiehiä koskevien yhteisten toimien sekä yhteisten koulutusaloitteiden avulla osaltaan edistetään älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa 2020 -strategian toteutumista vahvistamalla sisämarkkinoiden toimintaa. Ohjelma tarjoaa puitteet toimille, joilla pyritään tulliviranomaisten toiminnan tehostamiseen ja uudenaikaistamiseen, yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseen, työllisyyden lisäämiseen sekä jäsenvaltioiden toiminnan rationalisointiin ja koordinointiin niiden ja unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, ja näin ohjelmalla lujitetaan aktiivisesti tulliliiton toimintaa, jotta yritykset ja kansalaiset voivat hyötyä sisämarkkinoiden ja maailmanlaajuisen kaupan koko potentiaalista.
(3)
Kolmansien maiden liittymis- ja assosiaatioprosessien tukemiseksi tiettyjen ehtojen täyttyessä myös liittyvien maiden, ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokkaiden sekä Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaiden olisi voitava osallistua ohjelmaan. Maailmantalouden jatkuvasti lisääntyvien keskinäisten yhteyksien vuoksi ohjelmassa olisi varattava edelleen mahdollisuus ulkopuolisten asiantuntijoiden osallistumiselle. Ulkopuolisia asiantuntijoita voisivat olla esimerkiksi kolmansien maiden virkamiehet tai kansainvälisten järjestöjen edustajat taikka tietyissä toimissa talouden toimijoiden edustajat. Ulkopuolisten asiantuntijoiden osallistumista pidetään välttämättömänä, jos ohjelman tavoitteita ei voida toteuttaa ilman heidän tukeaan. Euroopan ulkosuhdehallinnon perustaminen unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustajan alaisuuteen helpottaa toimintapolitiikkojen koordinointia ja johdonmukaisuutta alalla, joka muodostaa olennaisen osan unionin ulkoisista strategioista ja toimista niin kahden- kuin monenväliseltä pohjalta.
(4)
Ohjelman tavoitteissa olisi otettava huomioon ongelmat ja haasteet, joita tullialalla seuraavalla vuosikymmenellä esiintyy. Ohjelmalla olisi edelleen oltava tärkeä tehtävä keskeisillä aloilla, kuten unionin tullialaa koskevan oikeuden yhdenmukaisessa täytäntöönpanossa ja siihen liittyvissä kysymyksissä. Lisäksi ohjelmassa olisi keskityttävä unionin taloudellisten etujen suojaamiseen ja turvallisuuden ja vaarattomuuden takaamiseen. Tähän olisi kuuluttava muun muassa yhteistyö ja tietojen vaihto jäsenvaltioiden ja unionin markkinavalvontaviranomaisten sekä tulliviranomaisten välillä. Ohjelmassa olisi myös käsiteltävä kaupan helpottamista muun muassa yhteisten petostentorjuntatoimien avulla sekä tulliviranomaisten hallinnollisten valmiuksien lisäämistä. Tätä silmällä pitäen olisi toteutettava kustannus-hyötyanalyysi havainnointilaitteista ja niihin liittyvästä teknologiasta, jotta tulliviranomaisten olisi helpompi hankkia nykyaikaisia tullivalvontavälineitä vuoden 2020 jälkeen. Lisäksi olisi tutkittava menetelmiä, joilla helpotetaan nykyaikaisten tullivalvontavälineiden hankkimista, mukaan lukien yhteiset julkiset hankinnat.
(5)
Ennen vuotta 2014 voimassa olleessa ohjelmassa käytetyt välineet ovat osoittautuneet sopiviksi, minkä vuoksi niistä ei olisi luovuttava. Koska operatiivisen yhteistyön on oltava jäsennellympää, ohjelmaan olisi lisättävä uusia välineitä. Esimerkkejä näistä ovat unionin ja kansallisen tason asiantuntijoista koostuvat asiantuntijaryhmät, jotka huolehtivat yhdessä eräiden erityisalojen tehtävistä, ja julkishallinnon valmiuksien kehittämiseen tähtäävät toimet, joilla annetaan erityistukea hallinnollisten valmiuksien kehittämistä tarvitseville maille.
(6)
Eurooppalaisilla tietojärjestelmillä on merkittävä tehtävä unionin tullijärjestelmien lujittamisessa, minkä vuoksi niitä olisi edelleen rahoitettava ohjelmasta. Lisäksi olisi oltava mahdollisuus sisällyttää ohjelmaan uusia unionin lainsäädännön puitteissa perustettuja tulliasioihin liittyviä tietojärjestelmiä. Eurooppalaisten tietojärjestelmien olisi tarvittaessa perustuttava jaettuihin kehittämismalleihin ja tietotekniikka-arkkitehtuuriin tullihallinnon joustavuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi.
(7)
Inhimillisten valmiuksien kehittäminen olisi myös toteutettava ohjelmassa yhteisellä koulutuksella. Tullivirkamiesten on kehitettävä ja saatettava ajan tasalle unionin tarpeiden palvelemisessa tarvittavia tietojaan ja taitojaan. Ohjelmalla olisi oltava tärkeä tehtävä inhimillisten valmiuksien vahvistamisessa tukemalla entistä enemmän tullivirkamiehille ja talouden toimijoille tarkoitettua koulutusta. Tätä varten nykyistä unionin yhteistä koulutusohjelmaa, joka perustuu suurelta osin keskitetyn verkko-oppimisen kehittämiseen, olisi laajennettava unionin monipuoliseksi koulutuksen tukiohjelmaksi.
(8)
Ohjelmassa olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota nykyisten eurooppalaisten tullitietojärjestelmien toimintaan ja uusien eurooppalaisten tietojärjestelmien kehittämiseen, sillä ne ovat välttämättömiä unionin tullikoodeksin täytäntöönpanossa, ja osoitettava niille asianmukainen osuus ohjelman talousarviosta. Samalla olisi osoitettava asianmukaiset keinot toimintaan, joka kokoaa yhteen tulliasioita käsittelevät virkamiehet, ja inhimillisten valmiuksien kehittämiseen. Ohjelman määrärahoissa olisi myös oltava tietty joustovara, jotta voidaan reagoida politiikan painopisteiden muutoksiin.
(9)
Ohjelman keston olisi oltava seitsemän vuotta, jotta kesto voidaan mukauttaa neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2003 (2) säädetyn monivuotisen rahoituskehyksen keston mukaiseksi.
(10)
Tällä asetuksella vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
(11)
Komission 19 päivänä lokakuuta 2010 antamassa tiedonannossa "EU:n talousarvion kokonaistarkastelu" antaman rahoitusohjelmien yhtenäisyyttä ja yksinkertaistamista koskevan sitoumuksen mukaisesti resursseja olisi jaettava muiden unionin rahoitusvälineiden kanssa, jos ohjelmassa suunniteltujen toimien tavoitteet ovat yhteisiä useille rahoitusvälineille. Kaksinkertainen rahoittaminen ei kuitenkaan ole mahdollista. Ohjelmaan kuuluvilla toimilla olisi varmistettava johdonmukaisuus unionin tulliliiton toiminnan tukemiseen tarkoitettujen voimavarojen käytössä.
(12)
Tämän asetuksen rahoituksen toteuttamisen kannalta välttämättömät toimenpiteet olisi hyväksyttävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (4) sekä komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 (5) mukaisesti.
(13)
Unionin taloudellisia etuja olisi suojattava menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset.
(14)
Järkevää riskienarviointia koskeva yhteistyö on erittäin tärkeää, jotta sääntöjä noudattavat ja luotettavat yritykset voivat hyötyä mahdollisimman hyvin tullin sähköisen hallinnon yksinkertaistamisesta ja jotta voidaan puuttua sääntöjenvastaisuuksiin.
(15)
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa vuotuisten työohjelmien vahvistamisen osalta. Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6) mukaisesti.
(16)
Jotta voidaan reagoida asianmukaisesti politiikan painopisteiden muutoksiin, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat erityistavoitteiden saavuttamisen mittaamista varten laadittujen indikaattoreiden luettelon ja kullekin toimityypille kohdennettavien alustavien määrien muuttamista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(17)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on tulliliiton toiminnan parantamiseksi tarkoitetun monivuotisen ohjelman perustaminen, sillä ne eivät kykene huolehtimaan riittävän tehokkaasti ohjelman toteuttamisen kannalta välttämättömästä yhteistyöstä ja koordinoinnista, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.
(18)
Tulli 2020 -ohjelman komitean olisi avustettava komissiota ohjelman täytäntöönpanossa.
(19)
Ohjelman arvioinnin helpottamiseksi olisi perustettava alusta lähtien käytettävä ohjelmalla saavutettujen tulosten seurantakehys. Olisi toteutettava väliarviointi, jossa tarkastellaan ohjelman tavoitteiden saavuttamista sekä ohjelman tuloksellisuutta ja lisäarvoa Euroopan tasolla. Loppuarvioinnissa olisi tarkasteltava lisäksi ohjelman pitkäaikaisia vaikutuksia ja vaikutusten kestävyyttä. Täysi avoimuus olisi varmistettava raportoimalla seurannasta ja arvioinnista säännöllisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Näiden arviointien olisi perustuttava indikaattoreihin, joilla mitataan ohjelman vaikutuksia ennalta määriteltyihin vähimmäistavoitteisiin verrattuna. Indikaattoreilla olisi muun muassa mittava aikaa, jona yhteinen tietoliikenneverkko on saatavilla ilman järjestelmävikoja, koska tämä on edellytys kaikkien eurooppalaisten tietojärjestelmien moitteettomalle toiminnalle, joka mahdollistaa tulliviranomaisten tehokkaan yhteistyön tulliliitossa.
(20)
Jäsenvaltioissa tämän asetuksen mukaisesti ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, erityisesti jäsenvaltioiden nimeämien riippumattomien viranomaisten, valvonnassa suoritettavaa henkilötietojen käsittelyä säännellään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 95/46/EY (7). Komission tämän asetuksen mukaisesti ja Euroopan tietosuojavaltuutetun valvonnassa suorittamaa henkilötietojen käsittelyä säännellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 45/2001 (8). Toimivaltaisten viranomaisten toteuttaman tietojenvaihdon tai tietojen toimittamisen olisi tapahduttava direktiivissä 95/46/EY säädettyjen, henkilötietojen toimittamista koskevien sääntöjen mukaisesti, ja komission toteuttaman tietojenvaihdon tai tietojen toimittamisen olisi tapahduttava asetuksessa (EY) N:o 45/2001 säädettyjen, henkilötietojen toimittamista koskevien sääntöjen mukaisesti.
(21)
Tällä asetuksella korvataan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 624/2007/EY (9). Mainittu päätös olisi siksi kumottava,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde
1. Perustetaan monivuotinen Tulli 2020 -toimintaohjelma, jäljempänä 'ohjelma', jonka tarkoituksena on tukea tulliliiton toimintaa.
2. Ohjelma alkaa 1 päivänä tammikuuta 2014 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
1)
'tulliviranomaisilla' tullia koskevien säännösten soveltamisesta vastaavia viranomaisia;
2)
'ulkopuolisilla asiantuntijoilla':
a)
valtion viranomaisten edustajia, myös maista, jotka eivät osallistu ohjelmaan 3 artiklan 2 kohdan nojalla;
b)
talouden toimijoita ja talouden toimijoita edustavia järjestöjä;
c)
kansainvälisten ja muiden asiaankuuluvien järjestöjen edustajia.
3 artikla
Ohjelmaan osallistuminen
1. Osallistujamaita ovat jäsenvaltiot sekä 2 kohdassa säädettyjen ehtojen täyttyessä myös mainitussa kohdassa tarkoitetut maat.
2. Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat:
a)
liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat, joihin sovelletaan liittymistä edeltävää strategiaa, kunkin maan osalta puitesopimuksessa, assosiaationeuvostojen päätöksissä ja muissa vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen unionin ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden ja yleisten ehtojen mukaisesti;
b)
Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanimaat, jos niiden asiaa koskeva lainsäädäntö ja hallintomenetelmät ovat riittävän lähellä unionin lainsäädäntöä ja hallintomenetelmiä.
Ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetut kumppanimaat voivat osallistua ohjelmaan niiden säännösten mukaisesti, jotka määritellään sen jälkeen, kun näiden maiden kanssa on tehty niiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevat puitesopimukset.
4 artikla
Ohjelman toimiin osallistuminen
Ulkopuolisia asiantuntijoita voidaan kutsua osallistumaan ohjelmassa järjestettyihin valittuihin toimiin aina, kun tämä on 5 ja 6 artiklassa mainittujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämätöntä. Komissio valitsee yhdessä osallistujamaiden kanssa kyseiset asiantuntijat heidän kyseisten toimien kannalta tarpeellisten taitojensa, kokemuksensa ja tietojensa perusteella.
5 artikla
Yleis- ja erityistavoitteet
1. Ohjelman yleistavoitteena on unionin tulliliiton toiminnan ja uudenaikaistamisen tukeminen sisämarkkinoiden lujittamiseksi osallistujamaiden, niiden tulliviranomaisten ja niiden virkamiesten välisen yhteistyön avulla. Yleistavoitteeseen pyritään erityistavoitteiden saavuttamisen avulla.
2. Erityistavoitteina on tukea tulliviranomaisia unionin ja jäsenvaltioiden taloudellisten etujen suojaamisessa, mukaan lukien petosten torjunta ja teollis- ja tekijänoikeuksien suoja, turvallisuuden ja vaarattomuuden lisäämisessä, kansalaisten ja ympäristön suojelemisessa, tulliviranomaisten hallinnollisten valmiuksien parantamisessa ja eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn vahvistamisessa.
Nämä erityistavoitteet on saavutettava erityisesti:
a)
tietokoneistamisella;
b)
varmistamalla nykyaikaiset ja yhdenmukaistetut toimintatavat tullimenettelyjen ja -valvonnan osalta;
c)
helpottamalla laillista kauppaa;
d)
vähentämällä säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja hallinnollisia rasitteita; ja
e)
tehostamalla tulliviranomaisten toimintaa.
3. Näiden erityistavoitteiden saavuttamista mitataan liitteessä I lueteltujen indikaattorien perusteella: Näitä indikaattoreita voidaan tarvittaessa tarkistaa ohjelman kuluessa.
Komissiolle siirretään valta antaa 15 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä liitteessä I esitetyn indikaattorien luettelon muuttamiseksi.
6 artikla
Toimintatavoitteet
Ohjelman toimintatavoitteina on:
a)
tukea unionin tullilainsäädännön ja -politiikan valmistelua, yhtenäistä soveltamista ja tehokasta täytäntöönpanoa;
b)
kehittää, parantaa, käyttää ja tukea eurooppalaisia tullitietojärjestelmiä;
c)
yksilöidä, kehittää, jakaa ja soveltaa parhaita työkäytäntöjä ja hallinnollisia menettelyjä, erityisesti vertailuanalyysien pohjalta;
d)
vahvistaa tullivirkamiesten taitoja ja osaamista;
e)
parantaa yhteistyötä tulliviranomaisten ja kansainvälisten järjestöjen, kolmansien maiden, muiden valtion viranomaisten, mukaan lukien unionin ja jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaiset, sekä talouden toimijoiden ja talouden toimijoita edustavien järjestöjen välillä.
II LUKU
TUKIKELPOISET TOIMET
7 artikla
Tukikelpoiset toimet
Jäljempänä 14 artiklassa tarkoitetussa vuotuisessa työohjelmassa säädettyjen ehtojen täyttyessä ohjelmasta annetaan taloudellista tukea seuraavanlaisille toimille:
a)
Yhteiset toimet:
i)
seminaarit ja työpajat;
ii)
yleensä muutamista maista koostuvat hankeryhmät, jotka toimivat rajoitetun ajan ennakolta sovitun, tulokseltaan tarkasti määritellyn tavoitteen toteuttamiseksi, mukaan lukien koordinointi tai vertailuanalyysit;
iii)
osallistujamaiden tai muun maan järjestämät työvierailut, joiden tarkoituksena on antaa virkamiehille mahdollisuus hankkia asiantuntemusta tai tietoa tulliasioista tai lisätä olemassa olevaa asiantuntemusta tai tietoa; kolmansien maiden järjestämissä työvierailuissa vain matkakulut ja oleskelukorvaukset (majoituskulut ja päivärahat) ovat ohjelmassa tukikelpoisia;
iv)
komission ja osallistujamaiden virkamiehistä koostuvien yhteisten työryhmien seurantatoimet, joiden tarkoituksena on analysoida tullikäytäntöjä, havaita säännösten täytäntöönpanon mahdollisia vaikeuksia sekä tarvittaessa tehdä unionin säännösten ja työskentelytapojen muokkaamista koskevia ehdotuksia;
v)
asiantuntijaryhmät, joilla tarkoitetaan jäsenneltyä, luonteeltaan väliaikaista tai pysyvää yhteistyön muotoa, jossa asiantuntemusta yhdistetään erityisalojen tehtävien tai operatiivisten toimien toteuttamista varten mahdollisesti verkkoyhteistyöpalveluiden, hallinnollisen avun sekä infrastruktuurin ja laitteiden avulla;
vi)
tullihallinnon valmiuksien kehittäminen ja tätä tukevat toimet;
vii)
tutkimukset;
viii)
yhteisesti laaditut viestintätoimet;
ix)
kaikki muut toimet, joilla tuetaan 5 ja 6 artiklassa säädettyjä yleis-, erityis- ja toimintatavoitteita.
b)
Tietoteknisten valmiuksien kehittäminen: eurooppalaisten tietojärjestelmien jäljempänä liitteessä II olevassa A osassa esitettyjen unionin vastuulle kuuluvien osien ja unionin lainsäädännön nojalla perustettujen uusien eurooppalaisten tietojärjestelmien kehitystyö, ylläpitäminen, käyttäminen ja laadunvalvonta.
c)
Inhimillisten valmiuksien kehittäminen: yhteiset koulutustoimet, joilla tuetaan tulliasioihin liittyvien tarpeellisten ammatillisten tietojen ja taitojen hankkimista.
8 artikla
Yhteisiä toimia koskevat erityiset täytäntöönpanosäännökset
1. Osallistuminen 7 artiklan a alakohdassa tarkoitettuihin yhteisiin toimiin perustuu vapaaehtoisuuteen.
2. Osallistujamaiden on varmistettava, että virkamiehillä, jotka nimetään osallistumaan yhteisiin toimiin, on tehtävään soveltuva profiili ja pätevyys.
3. Osallistujamaiden on tarvittaessa toteutettava tarpeelliset toimenpiteet yhteisten toimien täytäntöönpanoa varten erityisesti tiedottamalla näistä toimista ja varmistamalla, että saadut tulokset hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla.
9 artikla
Tietoteknisten valmiuksien kehittämistä koskevat erityiset täytäntöönpanosäännökset
1. Komission ja osallistujamaiden on varmistettava, että liitteessä II olevassa A osassa tarkoitettuja eurooppalaisia tietojärjestelmiä kehitetään, käytetään ja ylläpidetään asianmukaisesti.
2. Komissio koordinoi yhteistyössä osallistujamaiden kanssa sellaisia liitteessä II olevassa A osassa tarkoitettujen Eurooppalaisten tietojärjestelmien unionin vastuulla olevien osien, jotka on lueteltu liitteessä II olevassa B osassa, ja muiden kuin unionin vastuulla olevien osien, jotka on lueteltu liitteessä II olevassa C osassa, luomiseen ja toimintaan liittyviä näkökohtia, jotka ovat tarpeen niiden toimivuuden, yhteenliitettävyyden ja jatkuvan parantamisen varmistamiseksi.
3. Unioni vastaa vastuullaan olevien osien hankinnasta, kehittämisestä, asennuksesta, ylläpidosta ja päivittäisestä käytöstä aiheutuvista kustannuksista. Osallistujamaat vastaavat muiden kuin unionin vastuulla olevien osien hankinnasta, kehittämisestä, asennuksesta, ylläpidosta ja päivittäisestä käytöstä aiheutuvista kustannuksista.
10 artikla
Inhimillisten valmiuksien kehittämistä koskevat erityiset täytäntöönpanosäännökset
1. Osallistuminen 7 artiklan c alakohdassa tarkoitettuihin yhteisiin koulutustoimiin perustuu vapaaehtoisuuteen.
2. Osallistujamaiden on tarvittaessa sisällytettävä kansallisiin koulutusohjelmiinsa yhdessä kehitetyt koulutussisällöt, mukaan lukien verkko-oppimismoduulit, koulutusohjelmat ja yhteisesti sovitut koulutusta koskevat standardit.
3. Osallistujamaiden on varmistettava, että niiden virkamiehet saavat yhteisten ammatillisten taitojen ja tietojen omaksumiseksi tarvittavan koulutusohjelmien mukaisen perus- ja jatkokoulutuksen.
4. Osallistujamaiden on tarjottava ohjelmaan osallistumisen edellyttämän riittävän kielitaidon varmistamiseksi tarvittavaa virkamiesten kielikoulutusta.
III LUKU
RAHOITUSKEHYS
11 artikla
Rahoituskehys
1. Rahoituspuitteiksi ohjelman täytäntöönpanoa varten kaudelle 2014-2020 vahvistetaan 522 943 000 euroa käypinä hintoina.
Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.
2. Ohjelman rahoituspuitteiden rajoissa kohdennetaan 7 artiklassa lueteltuihin tukikelpoisiin toimiin ohjeelliset määrät liitteessä III kunkin toimityypin osalta vahvistettujen prosenttiosuuksien puitteissa. Komissio voi poiketa mainitussa liitteessä vahvistetuista rahoituksen alustavasta jaosta, mutta voi ylittää rahoituspuitteiden kohdennetun osuuden enintään 10 prosentilla kunkin toimityypin osalta.
Jos tämän rajan ylittäminen osoittautuu tarpeelliseksi, komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 15 artiklan mukaisesti liitteessä III vahvistetun rahoituksen alustavana jaon muuttamiseksi.
12 artikla
Tukimuodot
1. Komissio noudattaa ohjelman täytäntöönpanossa asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012.
2. Edellä 7 artiklassa säädetyille tukikelpoisille toimille annettavan unionin taloudellisen tuen muodot ovat:
a)
avustukset;
b)
julkiset hankintasopimukset;
c)
edellä 4 artiklassa tarkoitettujen ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaaminen.
3. Avustusten yhteisrahoitusosuus voi olla enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, joita ovat päivärahat, matka- ja majoituskulut sekä tapahtumien järjestämiseen liittyvät kulut.
Vuotuisissa työohjelmissa vahvistetaan sovellettava yhteisrahoitusosuus, kun toimet edellyttävät avustusten myöntämistä.
4. Ohjelmaan osoitetuilla määrärahoilla voidaan kattaa myös
a)
kuluja, jotka liittyvät ohjelman hallinnon ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämään valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, johon kuuluvat erityisesti tutkimukset, asiantuntijoiden tapaamiset, tiedotus- ja viestintätoimet, mukaan lukien unionin poliittisia painopisteitä koskeva viestintä, sikäli kuin ne liittyvät tämän ohjelman tavoitteisiin;
b)
tietojen käsittelyn ja vaihdon edellyttämistä tietoliikenneverkoista aiheutuvat menot; ja
c)
kaikki muut komission ohjelman hallinnoinnissa mahdollisesti tarvitsemasta hallinnollisesta tai teknisestä avusta johtuvat menot.
13 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.
2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän asetuksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia.
3. Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF voi suorittaa tutkimuksia, muun muassa paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (10) sekä neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (11) säännösten ja menettelyjen mukaisesti selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka tämän asetuksen nojalla rahoitettuun sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
IV LUKU
TÄYTÄNTÖÖNPANOVALTA
14 artikla
Työohjelma
1. Ohjelman täytäntöönpanoa varten komissio hyväksyy vuotuiset työohjelmat täytäntöönpanosäädösten muodossa. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
Kussakin vuotuisessa työohjelmassa pannaan täytäntöön ohjelman tavoitteet määrittelemällä:
a)
edellä 5 ja 6 artiklassa säädettyjen yleis-, erityis- ja toimintatavoitteiden mukaiset toimet, täytäntöönpanomenetelmä mukaan lukien tarvittaessa 7 artiklan a alakohdan v alakohdassa tarkoitettujen asiantuntijaryhmien perustamista koskevat yksityiskohdat sekä ennakoidut tulokset;
b)
rahoituksen jakautuminen toimityypeittäin;
c)
edellä 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu avustusten yhteisrahoitusosuus.
2. Vuotuista työohjelmaa valmistellessaan komissio ottaa huomioon tullipolitiikan yhteisen lähestymistavan. Tätä lähestymistapaa tarkistetaan säännöllisesti ja se vahvistetaan komission ja jäsenvaltioiden yhteistyönä tullipoliittisessa ryhmässä, joka muodostuu jäsenvaltioiden tullihallintojen johtajista tai heidän edustajistaan ja komission edustajista.
Komissio tiedottaa säännöllisesti tullipoliittiselle ryhmälle ohjelman toteuttamiseen liittyvistä toimenpiteistä.
15 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
2. Siirretään komissiolle 5 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa ja 11 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä kaudeksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2014 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 5 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa ja 11 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Edellä olevan 5 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 11 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
16 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
V LUKU
SEURANTA JA ARVIOINTI
17 artikla
Ohjelman toimien seuranta
1. Komissio seuraa ohjelman ja sen toimien täytäntöönpanoa yhteistyössä osallistujamaiden kanssa liitteessä I mainittujen indikaattoreiden perusteella.
2. Komissio julkaisee seurannan tulokset.
3. Seurannan tuloksia käytetään ohjelman arviointiin 18 artiklan mukaisesti.
18 artikla
Arviointi
1. Komissio toimittaa 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja seikkoja koskevan ohjelman väli- ja loppuarviointia koskevan kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Näiden arviointien tulokset, mukaan lukien tärkeimmät puutteet, sisällytetään päätöksiin myöhempiä kausia koskevien ohjelmien mahdollisesta jatkamisesta, muuttamisesta tai lykkäämisestä. Arvioinnit suorittaa riippumaton ulkopuolinen arvioija.
2. Komissio laatii viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018 väliarviointikertomuksen, jossa tarkastellaan ohjelman toimien tavoitteiden saavuttamista, resurssien käytön tehokkuutta sekä ohjelman lisäarvoa Euroopan tasolla. Kertomuksessa käsitellään lisäksi yksinkertaistamista ja tavoitteiden tarkoituksenmukaisuuden säilymistä sekä sitä, miten ohjelmalla on edistetty unionin painopisteitä eli älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua.
3. Komissio laatii viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021 loppuarviointikertomuksen 2 kohdassa tarkoitetuista seikoista ja ohjelman pitkäaikaisista vaikutuksista sekä vaikutusten kestävyydestä.
4. Osallistujamaat toimittavat komission pyynnöstä kaikki väli- ja loppuarviointikertomusten laatimisen kannalta tarkoituksenmukaiset tiedot.
VI LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
19 artikla
Kumoaminen
Kumotaan päätös N:o 624/2007/EY 1 päivästä tammikuuta 2014.
Mainitun päätöksen nojalla toteutettuihin toimiin liittyvät taloudelliset velvoitteet kuuluvat kuitenkin edelleen sen soveltamisalaan niiden päätökseen saattamiseen asti.
20 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 11 päivänä joulukuuta 2013.