EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE Nr. 541/2014/EU
af 16. april 2014
om oprettelse af en støtteramme for overvågning og sporing i rummet
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 189, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter høring af Regionsudvalget,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I sin meddelelse af 4. april 2011 med titlen »En EU-rumstrategi til gavn for borgerne« understregede Kommissionen, at de fælles kompetencer på rumområdet, der er tillagt Unionen ved traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), går hånd i hånd med et styrket partnerskab med medlemsstaterne. Kommissionen understregede desuden, at ethvert nyt tiltag skal være baseret på eksisterende ressourcer og på fælles identificering af, hvor der er behov for nye ressourcer.
(2)
I sin resolution af 26. september 2008 med titlen »Fremme af den europæiske rumpolitik« (3) mindede Rådet om, at rumbaserede aktiver er blevet afgørende for vores økonomi, og at deres sikkerhed må garanteres. Det understregede, at det er nødvendigt, at Europa »udvikler en […] europæisk kapacitet med henblik på tilsyn med og overvågning af den europæiske ruminfrastruktur og rumaffald, i første omgang baseret på bestående nationale og europæiske aktiver og udnyttelse af forbindelser, der kan etableres med andre partnernationer, og deres kapaciteter«.
(3)
I sin resolution af 25. november 2010 med titlen »Globale udfordringer: fuld udnyttelse af de europæiske rumsystemer« anerkendte Rådet behovet for en fremtidig europæisk kapacitet med kendskab til situationen i rummet (Space Situational Awareness - »SSA«) som en aktivitet på EU-plan til at udvikle og udnytte de eksisterende nationale og europæiske civile og militære aktiver, og det opfordrede Kommissionen og Rådet til at foreslå en styringsordning og datapolitik, der vil gøre det muligt for medlemsstaterne at bidrage med relevante nationale kapaciteter i overensstemmelse med de gældende sikkerhedskrav og -forskrifter. Det opfordrede endvidere »alle europæiske institutionelle aktører til at undersøge passende foranstaltninger«, der kan bygge på nærmere fastlagte civile og militære brugerkrav, udnytte relevante aktiver i overensstemmelse med de gældende sikkerhedskrav og udnytte udviklingen i Den Europæiske Rumorganisation ESA's forberedelsesprogram for SSA.
(4)
I sine konklusioner af 31. maj 2011 om Kommissionens meddelelse »En EU-rumstrategi til gavn for borgerne« og sin resolution af 6. december 2011 med titlen »Retningslinjer vedrørende merværdien af og fordelene ved rummet for de europæiske borgeres sikkerhed« (4) gentog Rådet »behovet for en effektiv SSA-kapacitet som en aktivitet på europæisk niveau« og opfordrede Unionen til med henblik herpå at »gøre videst mulig brug af de aktiver, kompetencer og færdigheder, der allerede findes eller udvikles i medlemsstaterne, på europæisk plan og i givet fald på internationalt plan«. I anerkendelse af et sådant systems dobbelte anvendelse og under hensyntagen til dets særlige sikkerhedsdimension opfordrede Rådet Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til i tæt samarbejde med ESA og de medlemsstater, der ejer sådanne aktiver og har kapacitet, og i samråd med alle involverede aktører at forelægge forslag til, hvordan man fuldt ud kan udnytte og basere sig på disse aktiver og denne kapacitet med henblik på udvikling af en SSA-kapacitet som en aktivitet på europæisk niveau og i den forbindelse udforme en passende styrings- og datapolitik, der tager hensyn til SSA-dataenes høje følsomhed.
(5)
SSA forstås generelt som en kapacitet, der dækker tre hovedområder: overvågning og sporing i rummet, rumovervågning og -forudsigelse og jordnære objekter. Aktiviteterne på disse områder har til formål at beskytte infrastrukturer i rummet og fra rummet. Denne afgørelse, som dækker SST, bør skabe synergier på tværs af disse områder.
(6)
For at mindske risikoen for kollisioner vil Unionen også søge synergier med initiativer til foranstaltninger til aktiv fjernelse og uskadeliggørelse af rumaffald på linje med det, som er udviklet af ESA.
(7)
Rumaffald er blevet en alvorlig trussel mod rumaktiviteters sikkerhed, tryghed og opretholdelse. Der bør derfor oprettes en SST-støtteramme med henblik på at støtte etablering og drift af tjenester til overvågning og undersøgelse af rumobjekter for at forebygge beskadigelse af rumfartøjer som følge af kollisioner og spredning af rumaffald og med henblik på at give regerings- og civilbeskyttelsestjenester de bedste oplysninger i tilfælde af ukontrolleret genindtrængen i jordens atmosfære af hele rumfartøjer eller rumaffald.
(8)
SST-støtterammen bør bidrage til at sikre, at der på lang sigt findes europæiske og nationale ruminfrastrukturfaciliteter og -tjenester, som er afgørende for trygheden og sikkerheden for økonomierne, samfundene og borgerne i Europa.
(9)
Leveringen af SST-tjenester vil være til fordel for alle offentlige og private operatører af rumbaserede infrastrukturer, herunder Unionen, i betragtning af Unionens ansvar for Unionens rumprogrammer, navnlig de europæiske satellitnavigationsprogrammer, Galileo og Egnos, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1285/2013 (5), samt Copernicusprogrammet, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 377/2014 (6). Tidlige varsler om ukontrolleret genindtrængen i atmosfæren og forudsigelse af tid og sted for nedslag vil også komme de nationale offentlige myndigheder med ansvar for civilbeskyttelse til gavn. Disse tjenester vil endvidere kunne have interesse for andre brugere, herunder private forsikringsselskaber i forbindelse med vurdering af det potentielle erstatningsansvar som følge af kollision i en satellits levetid. Desuden bør der på lang sigt overvejes en frit tilgængelig og genanvendelig offentlig informationstjeneste om orbitale elementer af rumobjekter, som er i kredsløb omkring jorden.
(10)
SST-tjenesterne bør supplere forskningsaktiviteter i relation til beskyttelse af rumbaseret infrastruktur, der udføres under Horisont 2020, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (7), Unionens flagskibsrumprogrammer, Copernicus og Galileo, initiativet vedrørende den digitale dagsorden, som nævnt i Kommissionens meddelelse af 26. august 2010 med titlen »En digital dagsorden for Europa«, andre telekommunikationsinfrastrukturer, som bidrager til virkeliggørelsen af informationssamfundet, sikkerhedsrelaterede initiativer samt ESA's aktiviteter.
(11)
SST-støtterammen bør bidrage til at sikre fredelig anvendelse og udforskning af det ydre rum.
(12)
SST-støtterammen bør tage hensyn til samarbejde med internationale partnere, især Amerikas Forende Stater, internationale organisationer og andre tredjeparter, navnlig for at undgå kollisioner i rummet og forhindre spredning af rumaffald. Den bør desuden supplere eksisterende afbødende foranstaltninger, såsom De Forenede Nationers retningslinjer for nedbringelse af mængden af rumaffald og andre initiativer, for at sikre tryghed, sikkerhed og opretholdelse i forbindelse med aktiviteter i det ydre rum. Den bør endvidere være i overensstemmelse med Unionens forslag om en international adfærdskodeks for aktiviteter i det ydre rum.
(13)
SST-støtterammen bør bestå i netværksdannelse og i anvendelse af nationale SST-aktiver med henblik på levering af SST-tjenester. Når dette er opnået, bør der tilskyndes til udvikling af nye sensorer eller opgradering af eksisterende sensorer, der drives af medlemsstaterne.
(14)
Kommissionen og det SST-konsortium, der er etableret under denne afgørelse, bør i tæt samarbejde med ESA og andre interessenter fortsat være førende inden for tekniske SST-dialoger med strategiske partnere i overensstemmelse med deres respektive kompetence.
(15)
De civil-militære SSA-brugerkrav blev fastlagt i det godkendte arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene »European Space Situational Awareness high-level civil-military user requirements«. Leveringen af SST-tjenester bør styres af civile brugerkrav. Rent militære formål bør ikke være omfattet af denne afgørelse. Kommissionen bør sikre en mekanisme til regelmæssig revision og ajourføring af brugerkravene alt efter omstændighederne, som inddrager repræsentanter for brugerfællesskabet. Med henblik på dette bør den fortsætte den nødvendige dialog med relevante aktører, som f.eks. det Europæiske Forsvarsagentur og ESA.
(16)
Driften af SST-tjenester bør være baseret på et partnerskab mellem Unionen og medlemsstaterne og anvende eksisterende såvel som fremtidig national ekspertise og fremtidige nationale aktiver, herunder dem, der udvikles gennem ESA. Medlemsstater bør bevare ejerskab til og kontrol over deres aktiver og bør forblive ansvarlige for disses drift, vedligeholdelse og fornyelse. SST-støtterammen bør ikke yde finansiel støtte til udvikling af nye SST-sensorer. Hvis der opstår et behov for nye sensorer for at opfylde brugerkravene, kan dette alt efter omstændighederne efterkommes enten nationalt eller gennem et europæisk forsknings- og udviklingsprogram. Kommissionen og medlemsstaterne bør fremme og lette deltagelsen af det størst mulige antal medlemsstater i SST-støtterammen med forbehold af overholdelse af deltagelseskriterierne.
(17)
EU-Satellitcentret (SATCEN), et EU-agentur, der blev oprettet ved Rådets fælles aktion 2001/555/FUSP (8), og som leverer geospatiale billedinformationstjenester og -produkter på forskellige klassificeringsniveauer til civile og militære brugere, vil kunne bidrage til leveringen af SST-tjenester. Centrets ekspertise med hensyn til behandling af klassificerede oplysninger i et sikkert miljø og dets tætte institutionelle forbindelser med medlemsstaterne er et aktiv, som letter håndteringen og leveringen af SST-tjenester. En forudsætning for SATCEN's rolle i SST-støtterammen er en ændring af den fælles aktion, der i øjeblikket ikke hjemler mulighed for at inddrage SATCEN på SST-området. Kommissionen bør, hvor det er relevant, samarbejde med EU-Udenrigstjenesten i betragtning af sidstnævntes rolle som støtte for Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om at give SATCEN operationelle instrukser.
(18)
Præcise oplysninger om visse rumobjekters karakter, specifikationer og position kan berøre Unionens eller medlemsstaternes samt tredjelandes sikkerhed. Medlemsstaterne bør derfor, eventuelt gennem Rådets Sikkerhedsudvalg (Sikkerhedsudvalget), tage passende hensyn til sikkerhedsovervejelser i forbindelse med oprettelsen og driften af nettet af relevante kapaciteter, herunder SST-sensorer, kapaciteten til behandling og analyse af SST-data og leveringen af SST-tjenester. Det er derfor nødvendigt i denne afgørelse at fastsætte generelle bestemmelser om anvendelse og sikker udveksling af SST-oplysninger mellem medlemsstaterne, modtagerne af SST-tjenester og, hvor det er relevant, SATCEN. Endvidere bør Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne fastlægge de koordineringsmekanismer, der er nødvendige for at behandle spørgsmål i forbindelse med SST-støtterammens sikkerhed.
(19)
De deltagende medlemsstater bør være ansvarlige for forhandling og gennemførelse af bestemmelserne om anvendelse af SST-data og om anvendelse og udveksling af SST-oplysninger. Bestemmelserne om anvendelse af SST-data og anvendelse og udveksling af SST-oplysninger i denne afgørelse og i aftalen mellem de deltagende medlemsstater og, hvor det er relevant, SATCEN bør tage hensyn til de godkendte anbefalinger om SST-datasikkerhed.
(20)
De potentielt følsomme SST-data kræver samarbejde baseret på effektivitet og tillid, herunder til den måde, som SST-dataene behandles og analyseres på. Eventuel anvendelse af open source-software, der giver autoriserede SST-dataleverandører sikker adgang til kildekoden med henblik på driftsændringer og forbedringer, bør bidrage til dette mål.
(21)
Sikkerhedsudvalget har anbefalet, at der oprettes en risikostyringsstruktur for at sikre, at der tages behørigt hensyn til datasikkerhedsspørgsmål ved gennemførelsen af SST-støtterammen. Med henblik herpå bør de relevante risikostyringsstrukturer og -procedurer etableres af de deltagende medlemsstater og, hvor det er relevant, af SATCEN, idet der tages hensyn til Sikkerhedsudvalgets anbefalinger.
(22)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne afgørelse bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (9).
(23)
Målene for denne afgørelse, nemlig at støtte aktioner med henblik på etablering og drift af nettet af sensorer, etablering af kapaciteten til at behandle og analysere SST-data og etablering og drift af SST-tjenester, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene, da leveringen af sådanne tjenester af et konsortium af deltagende medlemsstater vil gavne Unionen, navnlig i dens rolle som storejer af rumaktiver, men kan på grund af afgørelsens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(24)
Målene for denne afgørelse ligner målene for de europæiske satellitnavigationsprogrammer, der er fastlagt ved forordning (EU) nr. 1285/2013 i artikel 1, artikel 3, litra c) og d), og artikel 4, Rådets afgørelse 2013/743/EU (10) i artikel 2, stk. 2, litra b) og c), bilag I, del II, punkt 1.6.2, litra d), og bilag I, del III, punkt 7.5 og 7.8, forordning (EU) nr. 377/2014 i artikel 8, stk. 2, litra b), der tildeler et beløb på op til 26,5 mio. EUR i løbende priser. Den samlede finansielle støtte til gennemførelsen af SST-støtterammens mål, navnlig netværksdannelse mellem eksisterende aktiver, anslås til at være 70 mio. EUR. I betragtning af ligheden mellem målene for denne afgørelse og målene for de nævnte programmer bør det være muligt at få finansieret de aktioner, der fastlægges ved denne afgørelse, af disse programmer i fuld overensstemmelse med deres basisretsakt.
(25)
Det kan kræves, at der vedtages en basisretsakt for SST i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (11) for at sikre et acceptabelt europæisk uafhængighedsniveau i forbindelse med SST-aktiviteterne. En sådan mulighed bør undersøges ved midtvejsrevisionen af den nuværende flerårige finansielle ramme.
(26)
I erkendelse af den følsomme karakter, som kendskabet til SSA har, bør driften af sensorer og behandlingen af data forud for leveringen af SST-tjenester forblive hos de deltagende medlemsstater. De nationale SST-aktiver vil forblive under de medlemsstaters ansvar, som er ansvarlige for deres kontrol og drift -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Oprettelse af rammen
Ved denne afgørelse oprettes en støtteramme for overvågning og sporing i rummet (»SST«).
Artikel 2
Definitioner
I denne afgørelse forstås ved:
1) »rumobjekt«: ethvert menneskeskabt objekt i det ydre rum
2) »rumfartøj«: ethvert rumobjekt, der tjener et specifikt formål, herunder aktive kunstige satellitter og løfteraketters øverste trin
3) »rumaffald«: ethvert rumobjekt, herunder rumfartøjer eller fragmenter og elementer heraf, der er i kredsløb om jorden, eller som trænger ind i jordens atmosfære igen, og som ikke fungerer eller ikke længere tjener noget specifikt formål, herunder dele af raketter eller kunstige satellitter eller inaktive kunstige satellitter
4) »SST-sensor«: en anordning eller en kombination af anordninger som f.eks. jordbaserede eller rumbaserede radarer og teleskoper, som er i stand til at måle de fysiske parametre i relation til rumobjekter såsom størrelse, position og hastighed
5) »SST-data«: rumobjekters fysiske parametre indhentet af SST-sensorer eller rumobjekters kredsløbsparametre, som er udledt af SST-sensorers observationer
6) »SST-oplysninger«: behandlede SST-data, som er umiddelbart forståelige for modtageren.
Artikel 3
SST-støtterammens mål
1. SST-støtterammens generelle mål er at sikre, at der på lang sigt findes europæisk og national ruminfrastruktur, -faciliteter og -tjenester, som er afgørende for trygheden og sikkerheden for økonomierne, samfundene og borgerne i Europa.
2. SST-støtterammens specifikke mål er:
a)
at vurdere og mindske risiciene for kollisioner i forbindelse med europæiske rumfartøjers kredsløbsoperationer, og at gøre det muligt for operatører af rumfartøjer at planlægge og gennemføre afbødende foranstaltninger mere effektivt
b)
at mindske risiciene i forbindelse med opsendelse af europæiske rumfartøjer
c)
at overvåge ukontrolleret genindtrængen i jordens atmosfære af rumfartøjer eller rumaffald og at levere mere nøjagtige og effektive tidlige varslinger med henblik på at mindske risiciene for europæiske borgeres sikkerhed og afbøde potentiel skade på jordbaseret infrastruktur
d)
at søge at forhindre spredning af rumaffald.
Artikel 4
Aktioner støttet af SST-støtterammen
1. Med henblik på at opnå målene i artikel 3 skal SST-støtterammen støtte følgende aktioner, som tager sigte på at etablere en SST-kapacitet på europæisk plan med et passende europæisk uafhængighedsniveau:
a)
etablering og drift af en sensorfunktion, som består af et net af medlemsstaternes jordbaserede og/eller rumbaserede sensorer, herunder nationale sensorer udviklet gennem ESA, til overvågning og sporing af rumobjekter og oprettelse af en database herfor
b)
etablering og drift af en behandlingsfunktion til behandling og analyse af SST-data på nationalt niveau for at udarbejde SST-oplysninger og -tjenester til overførsel til SST-tjenesteleveringsfunktionen
c)
etablering af en funktion til levering af SST-tjenester som defineret i artikel 5, stk. 1, til de enheder, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2.
2. SST-støtterammen dækker ikke udviklingen af nye SST-sensorer.
Artikel 5
SST-tjenester
1. De i artikel 4 omhandlede SST-tjenester skal være af civil karakter. De skal omfatte følgende tjenester:
a)
vurdering af risikoen for kollision mellem rumfartøjer eller mellem rumfartøjer og rumaffald og generering af kollisionsforebyggende varsler under opsendelsen, den tidlige kredsløbsfase, kredsløb og bortskaffelsesfasen af rumfartøjers missioner
b)
detektering og karakterisering af fragmenteringer, desintegreringer eller kollisioner i kredsløb
c)
risikovurdering af rumobjekters og rumaffalds ukontrollerede genindtrængen i jordens atmosfære og generering af beslægtede oplysninger, herunder et skøn over tidsrammen og sandsynlig position for et eventuelt nedslag.
2. SST-tjenester leveres til:
a)
alle medlemsstater
b)
Rådet
c)
Kommissionen
d)
EU-Udenrigstjenesten
e)
offentlige og private ejere og operatører af rumfartøjer
f)
offentlige myndigheder med ansvar for civilbeskyttelse.
SST-tjenester leveres under overholdelse af bestemmelserne i artikel 9 om anvendelse og udveksling af SST-data og -oplysninger.
3. De deltagende medlemsstater, Kommissionen og, hvis det er relevant, SATCEN holdes ikke ansvarlige for:
a)
eventuelle skader, der skyldes mangel på eller afbrydelse af SST-tjenester,
b)
forsinket levering af SST-tjenester
c)
unøjagtige oplysninger leveret gennem SST-tjenester, eller
d)
eventuelle aktioner, der iværksættes som reaktion på levering af SST-tjenester.
Artikel 6
Kommissionens rolle
1. Kommissionen:
a)
forvalter SST-støtterammen og sikrer gennemførelsen heraf
b)
træffer de nødvendige foranstaltninger til at identificere, kontrollere, mindske og overvåge risici forbundet med SST-støtterammen
c)
sikrer ajourføring af SST-brugerkravene, hvis det er relevant
d)
definerer de generelle retningslinjer for forvaltningen af SST-støtterammen, navnlig med henblik på at lette etableringen og driften af konsortiet nævnt i artikel 7, stk. 3
e)
letter den bredest mulige deltagelse af medlemsstaterne, når det er relevant, i overensstemmelse med artikel 7.
2. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter om etablering af en koordineringsplan og relevante tekniske foranstaltninger for aktiviteterne inden for SST-støtterammen. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 2.
3. Kommissionen forelægger rettidigt Europa-Parlamentet og Rådet alle relevante oplysninger vedrørende gennemførelsen af SST-støtterammen, navnlig for at sikre gennemsigtighed og klarhed vedrørende:
a)
den vejledende indsats og Unionens forskellige finansieringskilder
b)
deltagelsen i SST-støtterammen og de aktioner, den støtter
c)
udviklingen af netværksdannelsen mellem medlemsstaternes SST-aktiver og af leveringen af SST-tjenester
d)
udvekslingen og anvendelsen af SST-oplysningerne.
Artikel 7
Medlemsstaters deltagelse
1. En medlemsstat, der ønsker at deltage i gennemførelsen af aktionerne i artikel 4, indgiver en ansøgning til Kommissionen, der påviser overholdelse af følgende kriterier:
a)
ejerskab af eller adgang til:
i)
passende SST-sensorer, som er til rådighed eller under udvikling, og tekniske og menneskelige ressourcer til at drive disse eller
ii)
passende operationelle kapaciteter til analyse og databehandling specielt beregnet til SST
b)
udarbejdelse af en handlingsplan til gennemførelse af aktionerne i artikel 4, herunder bestemmelser for samarbejde med andre medlemsstater.
2. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter vedrørende procedurerne for indsendelse af ansøgninger og medlemsstaternes overholdelse af kriterierne i stk. 1. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 12, stk. 2.
3. Alle medlemsstater, der overholder kriterierne i stk. 1, udpeger en national enhed til at repræsentere sig. De udpegede nationale enheder udgør et konsortium og indgår den i artikel 10 omhandlede aftale.
4. Kommissionen offentliggør og opdaterer listen over deltagende medlemsstater på sit websted.
5. Ansvaret for driften af sensorer, behandlingen af data og gennemførelsen af datapolitik ligger hos de deltagende medlemsstater. De deltagende medlemsstaters aktiver forbliver til fulde under national kontrol.
Artikel 8
EU-Satellitcentrets rolle
EU-Satellitcentret (SATCEN) kan samarbejde med det konsortium, der skal oprettes i henhold til artikel 7, stk. 3. I så fald fastsætter det de nødvendige gennemførelsesbestemmelser med de deltagende medlemsstater.
Artikel 9
SST-data og SST-oplysninger
For anvendelsen og udvekslingen af SST-oplysninger, som konsortiet har frigivet, og anvendelsen af SST-data inden for rammerne af SST-støtterammen i forbindelse med gennemførelsen af aktionerne i artikel 4, gælder følgende regler:
a)
uautoriseret videregivelse af data og oplysninger skal forhindres, men samtidig skal der være mulighed for effektive operationer og optimering af anvendelsen af de generede oplysninger
b)
SST-datasikkerheden skal være sikret
c)
SST-oplysninger og -tjenester skal stilles til rådighed for modtagerne af SST-tjenester, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, efter »need-to-know«-princippet i overensstemmelse med de instruktioner og sikkerhedsregler, som ophavsmanden til oplysningerne og ejeren af det pågældende rumobjekt ønsker overholdt.
Artikel 10
Koordinering af operationelle aktiviteter
De udpegede nationale enheder, der udgør konsortiet i artikel 7, stk. 3, indgår en aftale, der fastsætter reglerne og mekanismerne for deres samarbejde om gennemførelsen af aktionerne i artikel 4. Aftalen skal især indeholde bestemmelser om:
a)
anvendelsen og udvekslingen af SST-oplysninger under hensyntagen til de godkendte anbefalinger i »Space Situational Awareness data policy - recommendations on security aspects«,
b)
etableringen af en risikostyringsstruktur til sikring af gennemførelsen af bestemmelserne om anvendelse og sikker udveksling af SST-data og SST-oplysninger
c)
samarbejdet med SATCEN for at gennemføre aktionen i artikel 4, stk. 1, litra c).
Artikel 11
Overvågning og evaluering
1. Kommissionen overvåger gennemførelsen af SST-støtterammen.
2. Senest den 1. juli 2018 fremsender Kommissionen en rapport om gennemførelsen af SST-støtterammen til Europa-Parlamentet og Rådet vedrørende opnåelsen af denne afgørelses mål, både hvad angår resultater og virkninger, ressourceanvendelsens effektivitet og den europæiske merværdi.
Rapporten kan ledsages af forslag til ændringer, hvis det er relevant, herunder muligheden for en basisretsakt for SST som omhandlet i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
Artikel 12
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
Artikel 13
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 14
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 16. april 2014.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 541/2014/EU,
annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014,
avaruusesineiden valvonnan ja seurannan tukikehyksen perustamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 189 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ovat kuulleet alueiden komiteaa,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Komissio korosti 4 päivänä huhtikuuta 2011 antamassaan tiedonannossa ”Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa”, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyllä sopimuksella unionille annettuun jaettuun toimivaltaan avaruusalalla liittyy vahvistettu kumppanuus jäsenvaltioiden kanssa. Lisäksi komissio korosti, että kaikkien uusien toimien on pohjauduttava jo olemassa oleviin valmiuksiin ja tarvittavien uusien valmiuksien tunnistamiseen yhdessä.
(2)
Neuvosto totesi 26 päivänä syyskuuta 2008 antamassaan päätöslauselmassa ”Euroopan avaruuspolitiikan edistäminen” (3), että avaruusresursseista on tullut välttämättömiä Euroopan taloudelle ja että niiden turvallisuus on taattava. Se korosti, että ”Euroopan on […] kehitettävä eurooppalaiset valmiudet seurata ja valvoa omaa avaruusinfrastruktuuriaan ja avaruusromua; näiden valmiuksien olisi perustuttava ensi sijassa olemassa oleviin kansallisiin ja eurooppalaisiin resursseihin, hyödyntäen myös suhteita, joita voidaan solmia muiden kumppanivaltioiden ja niiden valmiuksien kanssa”.
(3)
Neuvosto totesi 25 päivänä marraskuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa ”Maailmanlaajuiset haasteet - Euroopan avaruusjärjestelmän hyödyntäminen mahdollisimman tehokkaasti”, että tarvitaan avaruustilannetietoisuusvalmius (avaruustilannetietoisuus, jäljempänä ’SSA’), joka toimisi Euroopan tasolla olemassa olevien kansallisten ja Euroopan siviili- ja sotilasvoimavarojen kehittämiseksi ja hyödyntämiseksi, ja pyytää komissiota ja neuvostoa ehdottamaan hallintojärjestelmää ja tietopolitiikkaa, joiden pohjalta jäsenvaltiot voivat osallistua tarjoamalla sovellettavien turvallisuusvaatimusten ja -määräysten mukaisesti asianmukaisia kansallisia voimavaroja. Lisäksi se pyytää ”kaikkia Euroopan institutionaalisia toimijoita tutkimaan asianmukaisia toimenpiteitä”, jotka perustuisivat määriteltyihin siviili- ja sotilaskäyttäjiä koskeviin vaatimuksiin ja joissa käytettäisiin asianmukaisia voimavaroja sovellettavien turvallisuusvaatimusten mukaisesti ja joissa hyödynnettäisiin Euroopan avaruusjärjestön (ESA) SSA-valmisteluohjelman kehitystä.
(4)
Komission tiedonannosta ”Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa”31 päivänä toukokuuta 2011 annetuissa neuvoston päätelmissä sekä 6 päivänä joulukuuta 2011 annetussa neuvoston päätöslauselmassa ”Suuntaviivat avaruuden lisäarvosta ja eduista Euroopan kansalaisten turvallisuudelle” (4) todetaan, että ”Euroopan tason toimintana tarvitaan toimivat avaruustilannetietoisuutta koskevat valmiudet” ja että ”tätä varten Euroopan unionin olisi hyödynnettävä mahdollisimman laajasti jäsenvaltioissa tai EU:n tasolla ja tarvittaessa kansainvälisesti jo olemassa tai kehitteillä olevia resursseja, valmiuksia ja osaamista”. Tunnustaen tällaisen järjestelmän kaksikäyttöluonteen ja ottaen huomioon sen erityisen turvallisuusulottuvuuden neuvosto kehotti komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) toimien tiiviissä yhteistyössä ESAn ja niiden jäsenvaltioiden kanssa, joilla on kyseisiä resursseja ja valmiuksia, ja kaikkia asiaankuuluvia toimijoita kuullen esittämään ehdotuksia siitä, miten näitä resursseja ja valmiuksia voidaan täysimittaisesti hyödyntää ja käyttää perustana kehitettäessä avaruustilannetietoisuutta koskevia valmiuksia Euroopan tason toimintana, ja määrittelemään samassa yhteydessä asianmukaisen hallinnointi- ja tietopolitiikan ottaen huomioon avaruustilannetietoisuutta koskevien tietojen arkaluonteisuuden.
(5)
SSA:n katsotaan yleensä kattavan kolme pääasiallista alaa, jotka ovat avaruusesineiden valvonta ja seuranta (Space Surveillance and Tracking, jäljempänä ’SST’), avaruussään seuranta ja ennustaminen (Space Weather Monitoring and Forecasting) ja maapallon lähelle tulevat esineet (Near-Earth Objects). Näiden alojen toimintojen tarkoituksena on suojella infrastruktuureja avaruudessa ja avaruudelta. Tällä päätöksellä, joka kattaa SST:n, olisi edistettävä näiden alojen välisiä synergioita.
(6)
Törmäysriskien vähentämiseksi unionin olisi myös pyrittävä saamaan aikaan synergioita avaruusromun aktiivista poistamista ja sen passivointia koskevia toimenpiteitä sisältävien, esimerkiksi ESAn kehittämien aloitteiden kanssa.
(7)
Avaruusromusta on tullut vakava uhka avaruustoimintojen turvallisuudelle ja kestävyydelle. Sen vuoksi olisi perustettava SST-tukikehys, jonka tavoitteena on tukea avaruusesineiden seuranta- ja valvontapalvelujen perustamista ja toimintaa avaruusaluksille törmäyksistä aiheutuvien vahinkojen ja avaruusromun lisääntymisen ehkäisemiseksi sekä ennakoida liikeratoja ja paluureittejä parhaiden tietojen tarjoamiseksi hallituksille ja pelastuspalveluviranomaisille tapauksissa, joissa avaruusalukset tai niiden avaruusromu palaavat valvomattomasti maan ilmakehään.
(8)
SST-tukikehyksen olisi autettava varmistamaan Euroopan talouksien, yhteiskuntien ja kansalaisten turvallisuudelle olennaisten Euroopan ja kansallisten avaruusinfrastruktuurien, -välineiden ja -palvelujen saatavuus pitkällä aikavälillä.
(9)
SST-palvelujen tarjoaminen hyödyttää kaikkia julkisia ja yksityisiä avaruusinfrastruktuurin operaattoreita ja siten myös unionia, ottaen huomioon unionin vastuut unionin avaruusohjelmista, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1285/2013 (5) perustetuista Euroopan satelliittinavigointiohjelmista Galileo ja Egnos sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 377/2014 (6) perustetusta Copernicus-ohjelmasta. Varhaiset valvomatonta ilmakehään paluuta koskevat varoitukset ja arvio iskeytymisajankohdasta ja -alueesta hyödyttävät myös pelastuspalvelusta vastaavia kansallisia viranomaisia. Lisäksi nämä palvelut saattavat olla hyödyllisiä myös muille käyttäjille kuten yksityisille vakuutuksenantajille niiden arvioidessa törmäyksestä satelliitin käyttöiän aikana johtuvia mahdollisia korvausvastuita. Lisäksi pitkällä aikavälillä olisi suunniteltava vapaasti saatavilla ja uudelleen käytettävissä olevaa julkista tietopalvelua, joka koskee maan kiertoradalla olevien avaruusesineiden rataelementtejä.
(10)
SST-palveluilla olisi täydennettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (7) perustetun Horisontti 2020 -ohjelman, unionin avaruusalan lippulaivaohjelmien Copernicuksen ja Galileon, komission tiedoksiannossa 26 päivältä elokuuta 2010”Euroopan digitaalistrategia” mainitun digitaalistrategia-aloitteen, muiden televiestintäinfrastruktuurien, joilla tuetaan tietoyhteiskunnan toteuttamista, ja turvallisuuteen liittyvien aloitteiden puitteissa toteutettavia avaruusinfrastruktuurin suojelemista koskevia tutkimustoimia sekä ESAn toimia.
(11)
SST-tukikehyksen olisi autettava varmistamaan ulkoavaruuden rauhanomainen käyttö ja tutkimus.
(12)
SST-tukikehyksessä olisi otettava huomioon yhteistyö kansainvälisten kumppaneiden, erityisesti Amerikan yhdysvaltojen, kansainvälisten järjestöjen ja muiden kolmansien osapuolten kanssa, erityisesti avaruudessa tapahtuvien törmäysten välttämiseksi ja avaruusromun lisääntymisen ehkäisemiseksi. Lisäksi sillä olisi täydennettävä nykyisiä lieventäviä toimenpiteitä, kuten Yhdistyneiden kansakuntien suuntaviivoja avaruusromun vähentämiseksi, ja muita aloitteita, jotta voidaan varmistaa ulkoavaruustoimintojen turvallisuus ja kestävyys. Sen olisi myös oltava johdonmukainen ulkoavaruustoimintojen kansainvälisiä käytännesääntöjä koskevan unionin ehdotuksen kanssa.
(13)
SST-tukikehykseen olisi sisällytettävä kansallisten SST-resurssien verkottaminen ja käyttäminen SST-palvelujen tarjoamiseksi. Kun tämä on saavutettu, olisi edistettävä uusien ilmaisimien kehittämistä tai jäsenvaltioiden käyttämien olemassa olevien ilmaisimien parantamista.
(14)
Komission ja tällä päätöksellä perustetun SST-konsortion olisi läheisessä yhteistyössä ESAn ja muiden sidosryhmien kanssa jatkettava teknisiä SST-vuoropuheluja strategisten kumppanien kanssa toimivaltuuksiensa mukaisesti.
(15)
SSA-valmiuksien siviili-sotilaskäyttäjiä koskevat vaatimukset määriteltiin hyväksytyssä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa ”European space situational awareness high-level civil-military user requirements”. SST-palvelujen tarjoamisen olisi perustuttava siviilikäyttäjävaatimuksiin. Puhtaasti sotilaallisia käyttötarkoituksia ei tulisi käsitellä tässä päätöksessä. Komission olisi varmistettava mekanismi käyttäjävaatimusten säännöllistä tarkistusta ja tarvittaessa ajantasaistamista varten ja otettava siihen mukaan käyttäjäyhteisön edustajia. Tätä varten sen olisi jatkettava tarvittavaa vuoropuhelua asiaankuuluvien toimijoiden kuten Euroopan puolustusviraston ja ESAn kanssa.
(16)
SST-palvelujen toiminnan olisi perustuttava unionin ja jäsenvaltioiden väliseen kumppanuuteen sekä olemassa olevien ja tulevien kansallisten resurssien ja asiantuntemuksen sekä ESAssa kehitettyjen resurssien käyttöön. Jäsenvaltioiden olisi pidettävä omistuksessaan ja määräysvallassaan omat resurssinsa, ja ne niiden olisi vastattava resurssien toiminnasta, ylläpidosta ja uusimisesta. SST-tukikehyksestä ei tulisi antaa taloudellista tukea uusien SST-ilmaisimien kehittämiselle. Jos tarvitaan uusia ilmaisimia käyttäjävaatimusten täyttämiseksi, tästä voitaisiin huolehtia joko kansallisesti tai tarvittaessa eurooppalaisen tutkimus- ja kehitysohjelman avulla. Komission ja jäsenvaltioiden olisi edistettävä ja helpotettava mahdollisimman monen jäsenvaltion osallistumista SST-tukikehyksen aikana edellyttäen, että osallistumiskriteerit täyttyvät.
(17)
Neuvoston yhteisellä toiminnalla 2001/555/YUTP (8) perustettu Euroopan unionin satelliittikeskus, jäljempänä ’EUSK’, joka on unionin virasto ja joka tarjoaa eritasoisiksi luokiteltuja geospatiaalisia kuvatietopalveluja ja -tuotteita siviili- ja sotilaskäyttäjille, voisi osaltaan edistää SST-palvelujen tarjoamista. Sen asiantuntemus turvallisuusluokitellun tiedon käsittelemisessä suojatussa ympäristössä ja sen tiiviit institutionaaliset yhteydet jäsenvaltioihin ovat voimavara, jolla voidaan helpottaa SST-palvelujen käsittelyä ja toimittamista. Ennakkoedellytys EUSK:n roolille SST-tukikehyksessä on mainitun yhteisen toiminnan muuttaminen, sillä tällä hetkellä siinä ei säädetä EUSK:n toiminnasta SST:n alalla. Komission olisi tehtävä tarvittaessa yhteistyötä Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa ottaen huomioon, että EUH:n tehtävänä on tukea unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa toimintaohjeiden antamisessa EUSK:lle.
(18)
Tarkat tiedot tiettyjen avaruusesineiden luonteesta, ominaisuuksista ja sijainnista voivat vaikuttaa unionin tai sen jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden turvallisuuteen. Jäsenvaltioiden ja tarvittaessa neuvoston turvallisuuskomitean olisi huomioitava turvallisuuskysymykset riittävällä tavalla asiaankuuluvien valmiuksien verkoston perustamisessa ja toiminnassa, mukaan lukien SST-ilmaisimet, valmiudet käsitellä ja analysoida SST-dataa sekä SST-palvelujen tarjoaminen. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa tässä päätöksessä yleiset säännökset, jotka koskevat SST-tietojen käyttöä ja suojattua vaihtamista jäsenvaltioiden, SST-palvelujen vastaanottajien ja tarvittaessa EUSK:n välillä. Lisäksi komission, EUH:n ja jäsenvaltioiden olisi määriteltävä koordinointimekanismit, joita tarvitaan SST-tukikehyksen turvallisuuteen liittyvien asioiden käsittelyssä.
(19)
Osallistuvien jäsenvaltioiden olisi oltava vastuussa SST-datan käyttöä ja SST-tietojen käyttöä ja suojattua vaihtamista koskevien säännösten neuvottelemisesta ja täytäntöönpanosta. Tässä päätöksessä sekä osallistuvien jäsenvaltioiden ja tarvittaessa EUSK:n välisessä sopimuksessa vahvistettavissa SST-datan käyttöä ja SST-tietojen käyttöä ja vaihtamista koskevissa säännöksissä olisi otettava huomioon hyväksytyt SST-datan tietoturvaa koskevat suositukset.
(20)
SST-datan potentiaalisen arkaluonteisuuden vuoksi tarvitaan tehokkuuteen ja luottamukseen perustuvaa yhteistyötä, myös siinä, miten SST-dataa käsitellään ja analysoidaan. Avoimen lähdekoodin ohjelmiston mahdollisen käytön, joka sallii luvan saaneiden SST-datan toimittajien suojatun pääsyn lähdekoodiin toiminnallisten muutosten tai parannusten tekemiseksi, pitäisi edistää tämän tavoitteen saavuttamista.
(21)
Turvallisuuskomitea suositteli riskinhallintarakenteen luomista sen varmistamiseksi, että tietoturvakysymykset otetaan asianmukaisesti huomioon SST-tukikehyksen täytäntöönpanossa. Tätä varten osallistuvien jäsenvaltioiden ja tarvittaessa EUSK:n olisi perustettava asianmukaiset riskinhallintarakenteet ja -menettelyt ottaen huomioon turvallisuuskomitean suositukset.
(22)
Jotta tämän päätöksen täytäntöönpanolle voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä toimivaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (9) mukaisesti.
(23)
Jäsenvaltiot eivät voi yksinään toimimalla riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita eli sellaisten toimien tukemista, joiden tavoitteena on ilmaisinverkoston perustaminen ja toiminta, valmiuksien perustaminen SST-datan käsittelyä ja analysointia varten sekä SST-palvelujen perustaminen ja toiminta, koska tällaisten palvelujen tarjoaminen osallistuvien jäsenvaltioiden konsortion avulla hyödyttäisi unionia erityisesti avaruusresurssien merkittävänä omistajana, vaan ne voidaan päätöksen alan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
(24)
Tämän päätöksen tavoitteet ovat samankaltaiset kuin tavoitteet, jotka on vahvistettu asetuksen (EU) N:o 1285/2013 1 artiklassa, 3 artiklan c ja d kohdassa ja 4 artiklassa, neuvoston päätöksen 2013/743/EU (10) 2 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdassa, liitteessä I olevan II osan 1.6.2 kohdan d alakohdassa ja liitteessä I olevan III osan 7.5 ja 7.8 kohdassa ja asetuksen (EU) N:o 377/2014 8 artiklan 2 kohdan b alakohdassa, jossa kohdennetaan toimiin enintään 26,5 miljoonaa euroa käyvin hinnoin laskettuna. SST-tukikehyksen tavoitteiden, erityisesti olemassa olevien resurssien verkottamisen, täytäntöön panemiseksi tarvittavan kokonaisrahoituksen arvioidaan olevan 70 miljoonaa euroa. Ottaen huomioon tämän päätöksen ja edellä mainittujen ohjelmien tavoitteiden samankaltaisuuden tällä päätöksellä perustettuja toimia olisi voitava rahoittaa kyseisistä ohjelmista noudattaen täysin niiden perussäädöstä.
(25)
Jotta SST-toimissa voitaisiin varmistaa Euroopalle hyväksyttävän tasoinen riippumattomuus, saattaa olla tarpeen antaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 (11) tarkoitettu perussäädös SST:tä varten. Tällaista mahdollisuutta olisi tarkasteltava nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä.
(26)
Avaruustilannetietoisuuden arkaluonteisuus huomioon ottaen osallistuvat jäsenvaltiot vastaisivat edelleen ilmaisimien toiminnasta ja SST-palvelujen tarjoamiseen johtavasta datan käsittelystä. Kansalliset SST-resurssit säilyvät niiden valvonnasta ja toiminnasta vastaavien jäsenvaltioiden määräysvallassa,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kehyksen perustaminen
Tällä päätöksellä perustetaan avaruusesineiden valvonnan ja seurannan, jäljempänä ’SST’, tukikehys.
2 artikla
Määritelmät
Tätä päätöstä sovellettaessa tarkoitetaan:
1)
’avaruusesineellä’ mitä tahansa ulkoavaruudessa olevaa valmistettua esinettä;
2)
’avaruusaluksella’ mitä tahansa avaruusesinettä, jolla on tietty tarkoitus, mukaan lukien aktiiviset keinotekoiset satelliitit ja kantorakettien ylimmät vaiheet;
3)
’avaruusromulla’ kaikkia maan kiertoradalla olevia tai maan ilmakehään palaavia avaruusesineitä, mukaan lukien avaruusalukset tai niiden fragmentit ja osat, jotka eivät ole toiminnassa tai joita ei enää käytetä mihinkään tarkoitukseen, myös rakettien ja keinotekoisten satelliittien osia tai toimimattomia keinotekoisia satelliitteja;
4)
’SST-ilmaisimella’ laitetta tai laitteiden yhdistelmää, kuten maahan tai avaruuteen sijoitettavia tutkia ja teleskooppeja, joilla voidaan mitata avaruusesineiden fyysisiä parametreja, kuten kokoa, sijaintia ja nopeutta;
5)
’SST-datalla’ SST-ilmaisimilla mitattuja avaruusesineiden fyysisiä parametreja tai SST-ilmaisimien havainnoista johdettuja avaruusesineiden kiertorataparametreja;
6)
’SST-tiedoilla’ vastaanottajan ymmärrettävissä olevaa käsiteltyä SST-dataa.
3 artikla
SST-tukikehyksen tavoitteet
1. SST-tukikehyksen yleisenä tavoitteena on auttaa varmistamaan Euroopan talouksien, yhteiskuntien ja kansalaisten turvallisuuden edellyttämien Euroopan ja kansallisten avaruusinfrastruktuurien, -välineiden ja -palvelujen saatavuus pitkällä aikavälillä.
2. SST-tukikehyksen erityisinä tavoitteina on:
a)
arvioida ja vähentää eurooppalaisten avaruusalusten törmäysriskejä kiertoradalla ja mahdollistaa se, että avaruusalusten operaattorit voivat parantaa lieventävien toimenpiteiden suunnittelun ja toteuttamisen tehokkuutta;
b)
vähentää eurooppalaisten avaruusalusten laukaisuun liittyviä riskejä;
c)
seurata avaruusalusten tai avaruusromun valvomatonta paluuta maan ilmakehään ja tuottaa tarkempia ja tehokkaampia varhaisia varoituksia tavoitteena vähentää mahdollisia unionin kansalaisten turvallisuuteen kohdistuvia riskejä ja lieventää mahdollisia maainfrastruktuurille aiheutuvia vahinkoja;
d)
pyrkiä ehkäisemään avaruusromun lisääntymistä.
4 artikla
SST-tukikehyksellä tuettavat toimet
1. Edellä 3 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi SST-tukikehyksellä on tuettava seuraavia toimia, joilla pyritään perustamaan SST-valmius Euroopan tasolla siten, että Euroopalla on asianmukainen riippumattomuus:
a)
maahan ja/tai avaruuteen sijoitettujen jäsenvaltioiden ilmaisimien, mukaan lukien ESAssa kehitetyt kansalliset ilmaisimet, verkostosta muodostuvan tunnistustoiminnon perustaminen ja käyttö avaruusesineiden valvomiseksi ja seuraamiseksi ja niihin liittyvän tietokannan tuottamiseksi;
b)
käsittelytoiminnon perustaminen ja käyttö SST-datan käsittelemiseksi ja analysoimiseksi kansallisella tasolla SST-tietojen ja -palvelujen tuottamiseksi SST-palvelun tarjoamistoiminnolle toimittamista varten;
c)
toiminnon perustaminen 5 artiklan 1 kohdassa määriteltyjen SST-palvelujen tarjoamiseksi 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille tahoille.
2. SST-tukikehykseen ei sisälly uusien SST-ilmaisimien kehittäminen.
5 artikla
SST-palvelut
1. Edellä 4 artiklassa tarkoitetut SST-palvelut on tarkoitettu siviilikäyttöön, ja niihin sisältyvät seuraavat palvelut:
a)
avaruusalusten välisten tai avaruusaluksen ja avaruusromun välisten törmäysten riskinarviointi ja hälytysten antaminen törmäysten välttämiseksi avaruusalusoperaatioiden laukaisun, kiertoradalle siirtymisen, kiertoradalla toimimisen ja käytöstäpoistovaiheen aikana;
b)
kiertoradalla tapahtuvien pirstoutumisten, rikkoutumisten tai törmäysten havaitseminen ja kuvaus;
c)
avaruusesineiden ja avaruusromun valvomattomaan maan ilmakehään paluuseen liittyvä riskinarviointi sekä siihen liittyvien tietojen tuottaminen, mukaan lukien mahdollisen maahan iskeytymisen ajankohdan ja todennäköisen iskeytymispaikan arviointi.
2. SST-palveluja tarjotaan:
a)
kaikille jäsenvaltioille;
b)
neuvostolle;
c)
komissiolle;
d)
Euroopan ulkosuhdehallinnolle;
e)
julkisille ja yksityisille avaruusalusten omistajille ja operaattoreille;
f)
pelastuspalvelusta vastaaville viranomaisille.
SST-palvelujen tarjoamisessa noudatetaan 9 artiklassa vahvistettuja SST-datan ja SST-tietojen käyttöä ja vaihtamista koskevia säännöksiä.
3. Osallistuvat jäsenvaltiot, komissio ja tarvittaessa EUSK eivät ole vastuussa:
a)
vahingoista, jotka aiheutuvat SST-palvelujen puuttumisesta tai keskeytymisestä;
b)
SST-palvelujen tarjoamisen viiveistä;
c)
SST-palvelujen kautta tuotettujen tietojen epätarkkuudesta; tai
d)
SST-palvelujen tarjoamisen johdosta toteutetuista toimista.
6 artikla
Komission tehtävät
1. Komissio:
a)
hallinnoi SST-tukikehystä ja varmistaa sen täytäntöönpanon;
b)
toteuttaa tarvittavat toimenpiteet SST-tukikehykseen liittyvien riskien tunnistamiseksi, hallitsemiseksi, lieventämiseksi ja seuraamiseksi;
c)
varmistaa tarvittaessa SST-käyttäjävaatimusten saattamisen ajan tasalle;
d)
määrittelee SST-tukikehyksen hallinnoinnin yleiset suuntaviivat erityisesti 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun konsortion perustamisen ja toiminnan helpottamiseksi;
e)
helpottaa tarvittaessa jäsenvaltioiden mahdollisimman laajaa osallistumista 7 artiklan mukaisesti.
2. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan koordinointisuunnitelma ja asianmukaisia teknisiä toimenpiteitä SST-tukikehyksen toimia varten. Täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti.
3. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle oikea-aikaisesti kaikki SST-tukikehyksen täytäntöönpanoon liittyvät asiaankuuluvat tiedot, erityisesti avoimuuden ja selkeyden varmistamiseksi seuraavien osalta:
a)
alustavat toimet ja unionin rahoituslähteet;
b)
osallistuminen SST-tukikehykseen ja siitä tuettaviin toimiin;
c)
jäsenvaltioiden SST-resurssien verkottamisen ja SST-palvelujen tarjoamisen kehittyminen;
d)
SST-tietojen vaihtaminen ja käyttö.
7 artikla
Jäsenvaltioiden osallistuminen
1. Jäsenvaltion, joka on halukas osallistumaan 4 artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseen, on toimitettava komissiolle hakemus, josta käy ilmi, että seuraavat kriteerit täyttyvät:
a)
omistajuus tai käyttöoikeus, joka koskee:
i)
asianmukaisia käytettävissä olevia tai kehitteillä olevia SST-ilmaisimia sekä teknisiä ja inhimillisiä resursseja niiden käyttämiseksi; tai
ii)
asianmukaisia operatiivisen analyysin ja datan käsittelyn valmiuksia, jotka on tarkoitettu erityisesti SST:tä varten;
b)
toimintasuunnitelma 4 artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi, mukaan lukien muiden jäsenvaltioiden kanssa tehtävää yhteistyötä koskevat säännöt.
2. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, jotka koskevat menettelyjä hakemusten toimittamiseksi ja sitä, miten jäsenvaltiot täyttävät 1 kohdassa tarkoitetut kriteerit. Täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti.
3. Kaikkien 1 kohdassa tarkoitetut kriteerit täyttävien jäsenvaltioiden on nimettävä kansallinen yksikkö edustamaan niitä. Nimettyjen kansallisten yksiköiden on muodostettava konsortio ja tehtävä 10 artiklassa tarkoitettu sopimus.
4. Komissio julkaisee verkkosivustollaan luettelon osallistuvista jäsenvaltioista ja pitää sen ajan tasalla.
5. Osallistuvilla jäsenvaltioilla on vastuu ilmaisimien toiminnasta, datan käsittelystä ja tietopolitiikan täytäntöönpanosta. Osallistuvien jäsenvaltioiden resurssit säilyvät täysin kansallisessa määräysvallassa.
8 artikla
Euroopan unionin satelliittikeskuksen rooli
Euroopan unionin satelliittikeskus (EUSK) voi tehdä yhteistyötä 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti perustettavan konsortion kanssa. Siinä tapauksessa sen on sovittava tarvittavista täytäntöönpanojärjestelyistä osallistuvien jäsenvaltioiden kanssa.
9 artikla
SST-data ja SST-tiedot
Konsortion antamien SST-tietojen käyttöön ja vaihtamiseen ja SST-datan käyttöön SST-tukikehyksen puitteissa 4 artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi sovelletaan seuraavia sääntöjä:
a)
datan ja tietojen luvaton paljastaminen on estettävä samalla, kun varmistetaan palvelun tehokas toiminta ja tuotettujen tietojen maksimaalinen käyttö;
b)
SST-datan tietoturva on varmistettava;
c)
SST-tiedot ja -palvelut on asetettava saataville tiedonsaantitarpeen perusteella 5 artiklan 2 kohdassa määritellyille SST-palvelujen vastaanottajille tietojen alkuperäisen luovuttajan ja asianomaisen avaruusesineen omistajan ohjeita ja turvallisuussääntöjä noudattaen.
10 artikla
Operatiivisten toimintojen koordinointi
Edellä 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun konsortion muodostavien nimettyjen kansallisten yksiköiden on tehtävä sopimus, jossa määrätään 4 artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi tehtävää yhteistyötä koskevista säännöistä ja mekanismeista. Sopimuksen on erityisesti sisällettävä määräyksiä:
a)
SST-tietojen käytöstä ja vaihtamisesta ottaen huomioon hyväksytyt suositukset avaruustilannetietoisuutta koskevasta tietopolitiikasta (Space Situational Awareness data policy - recommendations on security aspects);
b)
riskinhallintarakenteen perustamisesta, jotta voidaan varmistaa SST-datan ja SST-tietojen käyttöä ja suojattua vaihtamista koskevien säännösten täytäntöönpano;
c)
yhteistyöstä EUSK:n kanssa 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun toimen toteuttamiseksi.
11 artikla
Seuranta ja arviointi
1. Komissio seuraa SST-tukikehyksen täytäntöönpanoa.
2. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 1 päivään heinäkuuta 2018 mennessä SST-tukikehyksen täytäntöönpanosta kertomuksen, jossa on käsiteltävä tämän päätöksen tavoitteiden toteutumista sekä tulosten että vaikutusten kannalta, resurssien käytön tehokkuutta sekä eurooppalaista lisäarvoa.
Tähän kertomukseen voidaan tarvittaessa liittää ehdotuksia muutoksiksi, mukaan lukien mahdollisuus antaa asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 tarkoitettu perussäädös SST:tä varten.
12 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
13 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
14 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Strasbourgissa 16 päivänä huhtikuuta 2014.