KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 29. april 2014
om statsstøtte SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) gennemført af Grækenland til fordel for Eurobank Group vedrørende: rekapitalisering og omstrukturering af Eurobank Ergasias S.A., omstruktureringsstøtte til Proton Bank gennem oprettelse af og kapitaltilførsel til Nea Proton Bank og den græske finansielle stabilitetsfonds yderligere rekapitalisering af Nea Proton Bank og afvikling af Hellenic Postbank gennem oprettelse af et overgangsinstitut (»bridge bank«)
(meddelt under nummer C(2014) 2933)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(2014/885/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret medlemsstaterne og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1), og
og ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. PROCEDURER FOR EUROBANK GROUP (2) (I DET FØLGENDE BENÆVNT »BANKEN« (3))
(1)
Ved beslutning af 19. november 2008 godkendte Kommissionen en ordning med titlen »Support Measures for the Credit Institutions in Greece« (den græske bankstøtteordning), der skulle sikre stabiliteten i det græske finansielle system. Den græske bankstøtteordning tillader støtte i henhold til sine tre underliggende foranstaltninger, nemlig en rekapitaliseringsforanstaltning, en garantiforanstaltning og en foranstaltning med statsobligationslån (4). I maj 2009 blev EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) rekapitaliseret af Grækenland i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen.
(2)
I betragtning 14 til beslutningen af 19. november 2008 angives det, at der ville blive anmeldt en omstruktureringsplan til Kommissionen i henseende til rekapitaliseringsforanstaltningens støttemodtagere.
(3)
Den 2. august 2010 indsendte de græske myndigheder en omstruktureringsplan for Eurobank Group til Kommissionen. Kommissionen registrerede denne plan og de senere ajourføringer heraf samt yderligere oplysninger, som blev indsendt af de græske myndigheder som sag SA.30342 (PN 26/2010) og siden sag SA.32789 (2011/PN).
(4)
Banken har gentagne gange modtaget statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (6). Den modtog også statsgaranteret nødlikviditetsstøtte (»statsgaranteret ELA«).
(5)
Den 20. april 2012 afgav stabilitetsfonden en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital. Den 28. maj 2012 bevilgede stabilitetsfonden en bro-rekapitalisering på 3 970 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »første bro-rekapitalisering«).
(6)
I maj 2012 anmeldte de græske myndigheder den tilsagnserklæring til Kommissionen, som stabilitetsfonden havde afgivet til banken. Kommissionen registrerede den som en ikkeanmeldt støtteforanstaltning (sag SA.34825 (2012/NN), idet foranstaltningen allerede var gennemført.
(7)
Den 27. juli 2012 indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure af første bro-rekapitalisering (i det følgende benævnt »Eurobank-indledningsafgørelsen«) (7).
(8)
I december 2012 bevilgede stabilitetsfonden endnu en bro-rekapitalisering på 1 341 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »anden bro-rekapitalisering«). Den 21. december 2012 afgav stabilitetsfonden også en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved en udvidelse af bankens aktiekapital og ved udstedelsen af konvertible kapitalinstrumenter for et maksimalt beløb på 528 mio. EUR (8). De græske myndigheder anmeldte disse foranstaltninger til Kommissionen den 27. december 2012.
(9)
I maj 2013 deltog stabilitetsfonden i udvidelsen af bankens aktiekapital, som det var aftalt i december 2012. Den omlagde første og anden bro-rekapitalisering til egenkapital og foretog en kapitaltilførsel på yderligere 528 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »rekapitaliseringen foråret 2013«).
(10)
Den 19. december 2013 fremsendte de græske myndigheder oplysninger til Kommissionen om vilkårene for rekapitaliseringen foråret 2013.
(11)
Den 31. marts 2014 afgav stabilitetsfonden en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital.
(12)
Den 16. april 2014 indsendte de græske myndigheder en endelig omstruktureringsplan for banken (i det følgende benævnt »omstruktureringsplanen«) til Kommissionen. Også stabilitetsfondens forpligtelse til fuldt ud at garantere for bankens kommende rekapitalisering blev anmeldt til Kommissionen af de græske myndigheder. Samme dag fremsendte de oplysninger om den statsgaranterede ELA. De anførte, at de fortsat ønskede at forsyne banken med denne likviditetsstøtte samt statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (9).
(13)
Kommissionen afholdt talrige møder og telefonkonferencer og udvekslede mange e-mails med repræsentanter for de græske myndigheder og banken.
(14)
Grækenland accepterer, at nærværende afgørelse undtagelsesvis kun vedtages på engelsk.
1.2. PROCEDURE VEDRØRENDE DE OPKØBTE VIRKSOMHEDER
1.2.1. Procedure vedrørende Nea Proton Bank
(15)
Den 26. juli 2012 vedtog Kommissionen en afgørelse i statsstøttesag SA.34488 (2012/C), »Støtte til Nea Proton Bank gennem oprettelse af og kapitaltilførsel til Nea Proton Bank« (10) (i det følgende benævnt »Nea Proton-indledningsafgørelsen«). Ved den afgørelse indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure vedrørende: i) den kapitaltilførsel, der blev ydet af Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund's (i det følgende benævnt »HDIGF«) via dens afviklingsordning og af stabilitetsfonden til dækning af det udækkede finansieringsbehov på 1 121,6 mio. EUR mellem Proton Banks aktiver og passiver, som var blevet overført til Nea Proton Bank, ii) en tilførsel af startkapital på 250 mio. EUR fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank og iii) en tilførsel af yderligere aktiekapital på 300 mio. EUR fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank, som man forventede, da Nea Proton-indledningsafgørelsen blev vedtaget. Kommissionen opfordrede Grækenland til at fremsætte bemærkninger og fremsende al information, der måtte kunne medvirke til at vurdere støtteforanstaltningerne. I første afsnit i Nea Proton-indledningsafgørelsen beskrives proceduren nøje vedrørende Proton Bank, herunder afviklingen af Proton Bank, stiftelsen af Nea Proton Bank, finansieringen af mankoen og tilførslen af startkapital fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank.
(16)
Den 1. august 2012 indskød stabilitetsfonden yderligere aktiekapital for i alt 230 mio. EUR i Nea Proton Bank.
(17)
Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland bemærkninger til Nea Proton-indledningsafgørelsen, som var udarbejdet af den græske nationalbank og stabilitetsfonden.
(18)
Den 31. december 2012 indskød stabilitetsfonden endnu en gang yderligere aktiekapital for i alt 35 mio. EUR i Nea Proton Bank.
(19)
I maj 2013 igangsatte stabilitetsfonden afhændelsen af Nea Proton Bank.
(20)
Den 12. juli 2013 oplyste de græske myndigheder Kommissionen om bankens hensigt om at købe Nea Proton Bank. Kommissionen svarede den 15. juli 2013.
(21)
Den 15. juli 2013 underskrev banken en bindende aftale med stabilitetsfonden om at erhverve 100 % af aktierne og stemmerettighederne i Nea Proton Bank for en købspris af 1 EUR, og stabilitetsfonden forpligtede sig til at rekapitalisere Nea Proton Bank forud for salget heraf med et kontant indskud på 395 mio. EUR.
(22)
Den 29. juli 2013 anmeldte de græske myndigheder denne kapitaltilførsel på 395 mio. EUR til Nea Proton Bank til Kommissionen.
1.2.2. Procedure vedrørende New TT Bank
(23)
Den 6. maj 2013 vedtog Kommissionen en afgørelse i statsstøttesag SA.31155 (2013/C), »Statsstøtte til Hellenic Postbank S.A. gennem oprettelse af og kapitaltilførsel til overgangsinstituttet New Hellenic Postbank S.A.« (i det følgende benævnt »New TT-indledningsafgørelsen«) (11). Ved den afgørelse indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende: i) en kapitaltilførsel på 500 mio. EUR fra stabilitetsfonden til New TT Hellenic Postbank S.A. (i det følgende benævnt »New TT Bank«, ii) en tilførsel på 4,1 mia. EUR (12) til dækning af det udækkede finansieringsbehov (13), der var resultatet af overførslen af aktiviteterne i Hellenic Postbank S.A. (i det følgende benævnt »TT Bank«) til New TT Bank, iii) en kapitaltilførsel til TT Bank på 224,96 mio. EUR fra Grækenland i form af præferenceaktier i henhold til den græske bankstøtteordning og iv) et tilskud på 0,68 mia. EUR fra HDIGF til aktiverne i T Bank S.A. (i det følgende benævnt »T Bank«), som var blevet overført til TT Bank. Kommissionen opfordrede Grækenland til at fremsætte bemærkninger og fremsende al information, der måtte kunne medvirke til at vurdere omstruktureringsstøtten. I første afsnit af New TT-indledningsafgørelsen beskrives nøje procedurerne vedrørende afviklingen af T Bank ved salg til TT Bank og afviklingen af TT Bank ved stiftelsen af New TT Bank.
(24)
I juni 2013 igangsatte stabilitetsfonden afhændelsen af New TT Bank.
(25)
Den 15. juli 2013 oplyste de græske myndigheder Kommissionen om stabilitetsfondens beslutning om at sælge New TT Bank til banken og begrundelserne for denne beslutning.
(26)
Den 15. juli 2013 underskrev banken en bindende aftale med stabilitetsfonden om at erhverve 100 % af aktierne og stemmerettighederne i New TT Bank.
(27)
Den 19. juli 2013 fremsendte Grækenland bemærkninger til New TT-indledningsafgørelsen.
2. BESKRIVELSE
2.1. BANKEN OG DENS VANSKELIGHEDER
2.1.1. Den græske banksektors situation generelt
(28)
Grækenlands bruttonationalprodukt (BNP) faldt med 20 % fra 2008 til 2012 som vist i tabel 1. Som følge heraf har de græske banker oplevet en hastigt stigende misligholdelsesgrad på lån ydet til græske husholdninger og virksomheder (14). Denne udvikling har været en belastning for de græske bankers aktivbeholdninger og øget kapitalbehovet.
Tabel 1
Real BNP-vækst i Grækenland, 2008-2013
Grækenland
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Real BNP-vækst, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (skøn)
Kilde:
Eurostat:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Desuden iværksatte Grækenland i februar 2012 en obligationsombytning for den private sektor kaldet »Private Sector Involvement« (i det følgende benævnt »PSI-programmet«). En række græske banker deltog i PSI-programmet, hvorunder den græske regering tilbød eksisterende private obligationsejere nye værdipapirer (herunder nye græske statsobligationer (GSO'er), værdipapirer med BNP-afhængigt udbytte og PSI-vouchers udstedt af den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF)) i bytte for eksisterende græske statsobligationer med en nominel diskonteringssats på 53,5 % og længere løbetider (15). De græske myndigheder bekendtgjorde resultaterne af denne obligationsombytning den 9. marts 2012 (16). Ombytningen resulterede i betydelige tab for obligationsejerne (skønnet af den græske nationalbank til et tab for de græske banker på gennemsnitligt 78 % af den pålydende værdi af gamle græske statsobligationer) og deraf følgende kapitalbehov, som blev bogført med tilbagevirkende kraft i de græske bankers 2011-regnskaber.
Tabel 2
Samlede PSI-tab hos de største græske banker (mio. EUR)
Banker
Pålydende værdi af GSO'er
Pålydende værdi af statslige lån
Samlet pålydende værdi
PSI-tab på GSO'er
PSI-tab på statslige lån
Samlet bruttotab på PSI
Samlet bruttotab på PSI/Tier-1 kernekapital (17) %
Samlet bruttotab på PSI/samlede aktiver %
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Kilde:
Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 14.
(30)
Eftersom de græske banker manglede kapital i betydelig grad som følge af PSI-programmet og den fortsatte recession, blev der stillet midler til rådighed for disse bankers rekapitalisering i medfør af memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik (Memorandum of Economic and Financial Policies, i det følgende benævnt »MEFP«) af 11. marts 2012 i andet tilpasningsprogram for Grækenland indgået mellem den græske regering, Den Europæiske Union, Den Internationale Valutafond (IMF) og Den Europæiske Centralbank (ECB). De græske myndigheder anslog bankernes samlede rekapitaliseringsbehov og afviklingsomkostninger, der skulle finansieres i henhold til programmet, til 50 mia. EUR (18). Dette beløb blev beregnet på grundlag af en stresstest udført af den græske nationalbank for perioden fra december 2011 til udgangen af december 2014 (i det følgende benævnt »2012-stresstesten«), som var baseret på Blackrocks prognose for tab på lån (19). Midlerne til rekapitaliseringen af de græske banker udbetales gennem stabilitetsfonden. Tabel 3 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet hos de største græske banker, som det er fremgået af 2012-stresstesten.
Tabel 3
Stresstest 2012: De største græske bankers kapitalbehov (mio. EUR)
Banker
Reference-CT1 (dec. 2011)
Samlet bruttotab på PSI
(dec. 2011)
Hensættelser vedrørende PSI
(juni 2011)
Prognoser for akkumuleret
bruttotab for kreditrisiko
Hensættelser til tab på lån
(dec. 2011)
Intern kapitaldannelse
Mål-CT1 (dec. 2014)
Kapitalbehov
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Kilde:
Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 8.
(31)
Ifølge MEFP af marts 2012 vil banker, der indsender planer for rentabel kapitalisering, få lejlighed til at ansøge om og modtage offentlig støtte på en måde, som bevarer den private sektors incitamenter til at tilføre kapital og dermed minimere byrden for skatteborgerne (20). Den græske nationalbank mente kun, at de fire største banker var rentable (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank og Alpha Bank) (21). De modtog den første rekapitalisering fra stabilitetsfonden i maj 2012.
(32)
De nationale indlån i bankerne i Grækenland faldt med 37 % i alt fra udgangen af 2009 til juni 2012 som følge af recessionen og den politiske usikkerhed. De fire banker måtte betale mere i indlånsrente for at holde på indskuddene. Indlånsomkostningerne steg og indskrænkede bankernes nettorentetillæg. Da de græske banker blev udelukket fra engrosfinansieringsmarkederne, blev de helt afhængige af finansiering fra Eurosystemet (22), hvoraf en stigende del var likviditetsstøtte i en nødsituation (ELA) ydet af den græske nationalbank. De beløb, som disse banker modtog, var særlig store i andet halvår af 2012.
(33)
Efter valget i juni 2012 begyndte det samlede indskud atter at stige. Den samlede finansiering fra Eurosystemet af de græske banker er faldet siden 31. december 2012.
(34)
Den 3. december 2012 iværksatte Grækenland et tilbagekøbsprogram for de nye GSO'er, som bankerne havde modtaget i forbindelse med PSI-programmet, til kurser fra 30,2 % til 40,1 % af den nominelle værdi (23). De græske banker deltog i dette tilbagekøbsprogram, som udløste yderligere tab på deres balance, idet det regnskabsmæssige tab (dvs. forskellen mellem markedsværdien og den nominelle værdi), der blev bogført i forbindelse med PSI-programmet, var definitivt og uigenkaldeligt (24).
(35)
I december 2012 fik de fire største græske banker endnu en rekapitalisering af stabilitetsfonden.
(36)
I efteråret 2013 iværksatte den græske nationalbank endnu en stresstest for at vurdere, hvor solide de græske bankers kapitalposition var, både i et referencescenarie og et negativt scenarie.
(37)
I juli 2013 engagerede den græske nationalbank en rådgiver til at udføre en diagnostisk undersøgelse af alle græske bankers udlånsportefølje. Denne rådgiver udarbejdede prognoser for tab på lån (i tabellen benævnt »PTL«) for alle de græske bankers nationale udlånsporteføljer samt for lån med græsk risiko i udenlandske filialer og datterselskaber over en tidshorisont på 3,5 år og for lånenes fulde løbetid. Analysen omfattede prognoser for tab på lån i to makroøkonomiske scenarier, et referencescenarie og et negativt scenarie. Prognoserne for tab på lån i udenlandske udlånsporteføljer blev vurderet af den græske nationalbank ved hjælp af input fra rådgiveren.
(38)
På baggrund af rådgiverens vurdering af prognoserne for tab på lån foretog den græske nationalbank en vurdering af kapitalbehovet med teknisk bistand fra en anden rådgiver.
(39)
De centrale elementer i kapitalbehovsvurderingen i 2013-stresstesten var i) prognoserne for tab på lån (25) for bankernes udlånsportefølje på et konsolideret grundlag for græsk risiko og udenlandsk risiko fratrukket eksisterende lånereserver og ii) den anslåede driftsrentabilitet hos bankerne i perioden fra juni 2013 til december 2016 baseret på en konservativ justering af omstruktureringsplanerne, som var indsendt til den græske nationalbank i løbet af fjerde kvartal af 2013. Tabel 4 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet hos de største græske banker, der er foretaget på et konsolideret grundlag i referencescenariet i denne 2013-stresstest.
Tabel 4
Stresstest 2013: Kapitalbehovet hos de græske banker, beregnet på et konsolideret grundlag i referencescenariet (mio. EUR)
Banker
Reference-CT1 (juni 2013) (1)
Hensættelser til tab på lån
(juni 2013) (2)
PTL for græsk risiko (3)
PTL for udenlandsk risiko (26) (4)
Intern kapitaldannelse (5)
Stresstest-CT1 (dec. 2016) (6)
Kapitalbehov
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Kilde:
Bank of Greece, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, marts 2014, s. 42.
(40)
Den 6. marts 2013 bekendtgjorde den græske nationalbank resultatet af 2013-stresstesten og anmodede bankerne om at indsende deres planer for rejsning af kapital inden medio april 2014 til dækning af kapitalbehovet i referencescenariet.
2.1.2. Bankens økonomiske aktiviteter
(41)
Banken yder generelle banktjenester, primært i Grækenland og Øst- og Sydøsteuropa (Cypern, Rumænien, Bulgarien, Serbien og Ukraine). Den tilbyder den fulde vifte af bank- og finansprodukter og tjenesteydelser til private såvel som erhvervslivet. Den driver detail- og forretningsbankvirksomhed og private banking, formueforvaltning, forsikring, finansiering, kapitalmarkedsydelser og andre tjenesteydelser. Banken er anmeldt som aktieselskab i Grækenland, og dens aktier noteres på Athens fondsbørs. Den 31. december 2012 beskæftigede banken i alt 17 427 personer, hvoraf omtrent halvdelen arbejdede i Øst- og Sydøsteuropa og halvdelen i Grækenland (29).
(42)
Banken deltog i PSI-programmet og ombyttede GSO'er og statslige lån med en pålydende værdi af 7 336 mio. EUR. Dens samlede PSI-relaterede omkostning beløb sig til ca. 5 781 mio. EUR før skat og blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne (30). Under tilbagekøbsprogrammet i december 2012 solgte banken de nye GSO'er, den havde modtaget i forbindelse med PSI, til en meget lavere kurs end den nominelle værdi. Dette salg krystalliserede bankens tab på de nye GSO'er.
(43)
Bankens nøgletal i december 2010, december 2011, december 2012 og december 2013 (konsoliderede data) vises i tabel 5.
Tabel 5
Eurobanks nøgletal 2010, 2011, 2012 og 2013
Driftsregnskab
(i mio. EUR)
2010
2011
2012
2013
(inkl. New TT Bank og Nea Proton Bank fra datoen for opkøbet af dem)
Nettorenteindtægt
2 103
2 965
1 461
1 294
Driftsindtægter i alt
2 730
2 226
1 755
1 587
Driftsudgifter i alt
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Indtægter før hensættelser
1 450
1 103
703
516
Tab på kreditrisiko
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Tab på PSI
-6 012
- 363
Andre tab
- 737
- 373
- 522
Nettofortjeneste/tab
84
-5 496
-1 440
-1 157
Udvalgte nøgletal (mio. EUR)
31. december 2010
31. december 2011
31. december 2012
31. december 2013 (inkl. New TT Bank og Nea Proton Bank)
Samlet tilgodehavende hos kunder (lån og forskud)
53 412
48 094
43 171
45 610
Indlån i alt
41 173
32 459
30 752
41 535
Aktiver i alt
87 188
76 822
67 653
77 586
Egenkapital i alt (31)
6 094
875
- 685
4 523
Kilder:
2013: Financial results2013 - Consolidated financial statements, s. 3 og 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 og 2011: Financial results2012 - Consolidated financial statements, s. 3 og 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobank-Press Release, Full Year 2011 Results, s. 5 og 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Tabel 5 illustrerer, at banken ud over de enorme tab, den bogførte i 2011 på grund af PSI-programmet (5 781 mio. EUR (32)), led under vigende indtjening (bl.a. på grund af de højere indlånsomkostninger) og store og stigende værdiforringelser på sin udlånsportefølje i Grækenland og i udlandet. Bankens likviditetsstilling blev hårdt ramt af indlånsflugten, og forholdet mellem udlån og indlån nåede 148 % pr. 31. december 2011, mens 42 % af dens balance blev finansieret af Eurosystemet pr. samme dato.
(45)
Ifølge 2013-stresstesten, hvis resultater blev bekendtgjort den 6. marts 2014, anslog den græske nationalbank bankens kapitalbehov til 2 945 mio. EUR i referencescenariet. Det beløb var fratrukket afbødende foranstaltninger, dvs. at det på forhånd var antaget, at banken ville udføre afbødende foranstaltninger i form af afhændelser, som måtte formodes at bidrage til nedbringelsen af kapitalbehovet.
(46)
Til dækning af det identificerede kapitalbehov på 2 945 mio. EUR foreslog banken skærpede afbødende foranstaltninger, som imidlertid kun vil generere en smule mere samlet set end antaget af den græske nationalbank, da den beregnede kapitalbehovet. Disse afbødende foranstaltninger omfatter salg af yderligere aktiver (salg af […] (33), salg af […] % af forsikringsdatterselskab og nedbringelse af deltagelsen i fast ejendom til 20 % af […]) (34).
(47)
Eftersom disse skærpede afbødende foranstaltninger kun kan dække en meget lille del af det identificerede kapitalbehov, besluttede aktionærerne på den ekstraordinære generalforsamling den 12. april 2014 at skride til en kapitalforhøjelse på 2 864 mio. EUR. Forhøjelsen sker i form af en emission til internationale investorer uden fortegningsret og en offentlig aktieemission i Grækenland. Hvis efterspørgslen fra private investorer ikke er tilstrækkelig til at dække hele kapitalforhøjelsen, vil stabilitetsfonden dække differencen ved at tegne de resterende nye aktier på betingelse af bankens forudgående konvertering af eksisterende efterstillede kapitalinstrumenter til aktier.
2.2. BANKENS KØB AF GRÆSKE BANKAKTIVITETER
(48)
Den 15. juli 2013 underskrev banken to bindende aftaler med stabilitetsfonden om at erhverve 100 % af aktierne og stemmerettighederne i Nea Proton Bank og New TT Bank.
2.2.1. Køb af Nea Proton Bank
Afvikling af Proton Bank og Nea Proton Bank
(49)
Den 9. oktober 2011 iværksatte den græske nationalbank afviklingen af Proton Bank. Proton Banks licens blev tilbagekaldt af den græske nationalbank, som satte den til afvikling (35).
(50)
På forslag fra den græske nationalbank og efter finansministerens beslutning (36) blev Nea Proton Bank stiftet som et overgangsinstitut og fik overført alle Proton Banks indlån (detail- og bankindskud og statslige indlån), filialnettet og udvalgte aktiver (låne- og sikkerhedsporteføljer). Kapitalfordringer, efterstillet gæld og højrisikolån blev stående i Proton Bank. Stabilitetsfonden tilførte startkapital for 250 mio. EUR (37) til Nea Proton Bank og var eneaktionær. Nea Proton Banks åbningsbalance var ca. 3 mia. EUR.
(51)
Ved udgangen af 2011 beløb Nea Proton Banks risikovægtede aktiver (38) sig til 1,2 mio. EUR.
Bankens køb af Nea Proton Bank
(52)
Den græske lov om bankafvikling kræver, at stabilitetsfonden afhænder sine aktier i et overgangsinstitut inden to år fra datoen for ministerbeslutningen om stiftelse af det pågældende overgangsinstitut (39). I overensstemmelse med denne forpligtelse og i henhold til MEFP skred stabilitetsfonden til salg af sine aktier i Nea Proton Bank. Stabilitetsfondens finansielle rådgiver kontaktede en bred vifte af potentielle investorer (herunder græske banker, udenlandske banker og finansielle sponsorer), men kun to, nemlig banken og en amerikansk hedgefond, afgav endelige bud. Kun bankens bud blev anset for at være i overensstemmelse med stabilitetsfondens udbudsvejledning (»process letter«) og derfor gyldigt.
(53)
Pr. 31. maj 2013 beløb Nea Proton Banks risikovægtede aktiver sig til 811 mio. EUR og dens lovpligtige kapital til -203 mio. EUR. Samme dag havde Nea Proton Bank behov for en samlet rekapitalisering på 276 mio. EUR for at nå op på 9 % i Tier-1 kernekapital (CT1). Banken betalte kontant 1 EUR for samtlige aktier og stemmerettigheder i Nea Proton Bank. Banken anmodede stabilitetsfonden om at tilføre Nea Proton Bank en kapital på 395 mio. EUR, som ud over de 276 mio. EUR, der var behov for til at bringe Nea Proton Banks solvensgrad tilbage på 9 %, ville sikre den yderligere 119 mio. EUR i reserve til at klare yderligere hensættelser til tab på lån og forventede tab før skat frem til 2016. I henhold til salgsvilkårene forpligtede stabilitetsfonden sig til at dække Nea Proton Banks kapitalbehov forud for gennemførelsen af transaktionen ved at bidrage med 395 mio. EUR kontant.
2.2.2. Køb af New TT Bank
Afvikling af TT Bank og New TT Bank
(54)
Den 18. januar 2013 iværksatte den græske nationalbank afviklingen af TT Bank. TT Banks licens blev tilbagekaldt af den græske nationalbank, som satte den til afvikling (40).
(55)
På forslag fra den græske nationalbank og efter finansministerens beslutning (41) blev New TT Bank stiftet som et overgangsinstitut og fik overført aktiver for 10,8 mia. EUR (kontanter, skatkammerbeviser, honorerede lån, detailindskud, central finansiering og GSO'er (42)). Nettoaktiver for i alt 1,2 mia. EUR forblev i TT Bank »i form af« kapitalfordringer, nødlidende lån, TT's skatteaktiver og -passiver og afgifter af enhver slags. Stabilitetsfonden tilførte startkapital for 500 mio. EUR til New TT Bank og var eneaktionær. New TT Banks åbningsbalance var ca. 15,1 mia. EUR.
Bankens køb af New TT Bank
(56)
Som led i MEFP-forpligtelserne skred stabilitetsfonden til salg af sine aktier i New TT Bank. Således opfyldte den også sin forpligtelse til at afhænde sine aktier i dette overgangsinstitut inden to år efter stiftelsen heraf. Stabilitetsfondens finansielle rådgiver kontaktede en bred vifte af potentielle investorer, herunder græske banker, udenlandske banker og finansielle sponsorer. Kun de fire største græske banker afgav endeligt bud, og bankens bud blev foretrukket.
(57)
Banken gav tilsagn om at betale i alt 681 mio. EUR i form af nyudstedte ordinære aktier til køb af New TT Bank. Ifølge tegningsaftalen kunne bankens første betaling justeres på grundlag af en værdiansættelse af nettoværdien (43).
(58)
Derfor godkendte aktionærerne på den ekstraordinære generalforsamling i banken den 26. august 2013 forhøjelsen af bankens aktiekapital med 425 625 000 EUR ved udstedelse af 1 418 750 000 nye ordinære aktier (44) til emissionskurs 0,48 EUR pr. stk. og en nominel værdi af 0,3 EUR pr. stk. Kapitalforhøjelsen blev tegnet fuldt ud af stabilitetsfonden mod et vederlag i naturalier. Dette naturaliebidrag bestod i alle aktierne i New TT Bank, som stabilitetsfonden ejede, til en samlet værdi af 681 mio. EUR. Med denne transaktion øgede stabilitetsfonden sin aktiebeholdning i banken fra 93,5 % til 95,2 %.
2.3. STØTTEFORANSTALTNINGER
(59)
Banken modtog støtte via kapitalforanstaltningerne A, B1, B2, B3, B4 og C og likviditetsforanstaltningerne L1 og L2. Proton Bank og Nea Proton Bank modtog støtte i henhold til følgende foranstaltninger: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 og NP3. T Bank, TT Bank og New TT Bank modtog støtte i henhold til foranstaltning T, TT, NTT1 og NTT2.
2.3.1. Støtteforanstaltninger bevilget til banken i henhold til den græske bankstøtteordning
(60)
Banken har fået flere former for støtte ifølge den græske bankstøtteordning, rekapitaliseringsforanstaltningen, garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån.
2.3.1.1. Statslig likviditetsstøtte ydet i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån (foranstaltning L1)
(61)
Banken har modtaget og modtager fortsat støtte i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån. Denne støtte vil i denne afgørelse blive betegnet som »foranstaltning L1«. Pr. 30. november 2013 (45) beløb garantierne til banken sig til ca. 13,9 mia. EUR. Pr. den dato havde banken ingen udestående statsobligationslån. Pr. 15. april 2011 havde banken modtaget statsobligationslån for 1 737 mio. EUR og fået statsgarantier for 13,6 mia. EUR i henhold til den græske bankstøtteordning.
(62)
I omstruktureringsplanen for banken, som de græske myndigheder fremsendte til Kommissionen den 16. marts 2014, angav de græske myndigheder, at de havde til hensigt at fortsætte med at yde garantier og statsobligationslån i henhold til ordningen i omstruktureringsperioden.
2.3.1.2. Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning (foranstaltning A)
(63)
I maj 2009 modtog banken en kapitaltilførsel på 950 mio. EUR (46) (foranstaltning A) i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning. Denne kapitaltilførsel svarede til ca. 2 % af bankens risikovægtede aktiver på det pågældende tidspunkt.
(64)
Rekapitaliseringen skete med præferenceaktier tegnet af Grækenland og med en udbyttebetaling på 10 % og en løbetid på fem år. I 2010 blev præferenceaktiernes løbetid forlænget og udbyttesatsen forhøjet. Hvis præferenceaktierne fremover ikke indløses inden fem år fra udstedelsen, og der ikke er truffet en beslutning af aktionærerne på generalforsamlingen om indløsningen af dem, vil den græske finansminister forhøje udbyttebetalingen med 2 % om året kumulativt (dvs. en udbyttebetaling på 12 % i år seks, 14 % i år syv osv.).
2.3.2. Statsgaranteret ELA (foranstaltning L2)
(65)
ELA er en ekstraordinær foranstaltning, der sætter et solvent pengeinstitut, som står over for midlertidige likviditetsproblemer, i stand til at modtage finansiering fra Eurosystemet, uden at en sådan transaktion er en del af den fælles pengepolitik. Den rente, som et sådant pengeinstitut betaler for ELA, er […] basispoint højere end den rente, det betaler for den almindelige centralbankbaserede refinansiering.
(66)
Den græske nationalbank har ansvaret for ELA-programmet, hvilket betyder, at enhver omkostning og risiko ved tilvejebringelsen af likviditetsstøtte i en nødsituation bæres af den græske nationalbank (47). Grækenland udstedte til den græske nationalbank en statsgaranti, som gælder for summen af al likviditetsstøtte i en nødsituation, som nationalbanken har ydet. Vedtagelsen af artikel 50, stk. 7, i lov 3943/2011 om ændring af artikel 65, stk. 1, i lov 2362/1995 gav finansministeren mulighed for at udstede garantier på vegne af staten til den græske nationalbank for at beskytte dennes fordringer hos kreditinstitutterne. De banker, der får likviditetsstøtte i en nødsituation, skal betale et garantigebyr til staten på […] basispoint.
(67)
Pr. 31. december 2011 havde banken fået 14,95 mia. EUR i statsgaranteret ELA (48), mens beløbet pr. 31. december 2012 var 12 mia. EUR i statsgaranteret ELA.
2.3.3. Støtteforanstaltninger bevilget til banken gennem stabilitetsfonden
(68)
Siden 2012 har banken fået støtte fra flere af stabilitetsfondens kapitalforanstaltninger. Tabel 6 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger.
Tabel 6
Kapitalstøtteforanstaltninger bevilget til banken gennem stabilitetsfonden
Første bro-rekapitalisering - maj 2012 (mio. EUR)
Anden bro-rekapitalisering - dec. 2012 (mio. EUR)
Tilsagnserklæring - dec. 2012
(mio. EUR)
Rekapitaliseringen foråret 2013 - maj 2013 (mio. EUR)
Rekapitaliseringsforpligtelse - april 2014 (mio. EUR)
Foranstaltning
B1
B2
B3
B4
C
Beløb
(mio. EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1. Første bro-rekapitalisering (foranstaltning B1)
(69)
Betragtning 15-32 til Eurobank-indledningsafgørelsen rummer en detaljeret beskrivelse af den første bro-rekapitalisering i maj 2012 (foranstaltning B1). Baggrunden for og de primære træk ved denne foranstaltning beskrives i dette afsnit.
(70)
Den 20. april 2012 gav stabilitetsfonden banken et brev om, at den forpligtede sig til at deltage i bankens planlagte aktiekapitalforhøjelse med et beløb af op til 4,2 mia. EUR.
(71)
I henhold til foranstaltning B1 overførte stabilitetsfonden 3,97 mia. EUR i EFSF-obligationer til banken den 28. maj 2012 i overensstemmelse med bestemmelserne om bro-rekapitaliseringer i lov 3864/2010 om oprettelse af stabilitetsfonden. EFSF-obligationerne, der blev overført til banken, var med variabel rente og løbetider på henholdsvis seks og ti år og udstedelsesdato den 19. april 2012. Kommissionen havde allerede i betragtning 48 til Eurobank-indledningsafgørelsen fastslået, at bro-rekapitaliseringen, som var afsluttet den 28. maj 2012, var indfrielsen af den forpligtelse, som var indgået i tilsagnserklæringen, og dermed en fortsættelse af den samme støtte. Begge beløb i tilsagnserklæringen og i den første bro-rekapitalisering var beregnet af den græske nationalbank for at sikre, at banken nåede en samlet kapital på 8 % pr. 31. december 2011, da bro-rekapitaliseringen blev bogført med tilbagevirkende kraft i bankens regnskaber. Som det ses i tabel 3 dækkede foranstaltning B1 kun en begrænset del af det samlede kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten. Det var meningen, at banken skulle rejse kapitalen gennem en kommende kapitalforhøjelse, og at bro-rekapitaliseringen kun skulle bevare bankens berettigelse til finansiering fra ECB, indtil kapitalforhøjelsen havde fundet sted.
(72)
Vedrørende perioden mellem datoen for den første bro-rekapitalisering og datoen for omlægningen af den første bro-rekapitalisering til ordinære aktier og andre konvertible finansielle instrumenter var det i før-tegningsaftalen mellem banken og stabilitetsfonden bestemt, at banken skulle betale stabilitetsfonden et årligt gebyr på 1 % af den nominelle værdi af EFSF-obligationerne, og at enhver kuponbetaling og påløben rente på EFSF-obligationerne for denne periode ville udgøre et yderligere kapitalbidrag fra stabilitetsfonden (49).
2.3.3.2. Anden bro-rekapitalisering (foranstaltning B2)
(73)
Banken bogførte yderligere tab i efteråret 2012. Bankens kapital faldt derfor igen til under det mindstekrav, den skal opfylde for at forblive berettiget til refinansiering fra ECB.
(74)
Derfor blev det nødvendigt med endnu en bro-rekapitalisering. Den 21. december 2012 gennemførte stabilitetsfonden den anden bro-rekapitalisering på 1 341 mio. EUR (foranstaltning B2), som igen foregik ved overdragelse af EFSF-obligationer til banken.
2.3.3.3. Tilsagnserklæringen af 21. december 2012 (foranstaltning B3)
(75)
I tillæg til den anden bro-rekapitalisering gav stabilitetsfonden den 21. december 2012 banken en tilsagnserklæring om sin deltagelse i bankens aktiekapitalforhøjelse og de konvertible instrumenter, der skulle udstedes, med et samlet beløb på op til 528 mio. EUR (foranstaltning B3).
(76)
Summen af de to bro-rekapitaliseringer (foranstaltning B1 og B2) og det ekstra tilsagnsbeløb fra december 2012 (foranstaltning B3) betød, at stabilitetsfonden havde forpligtet sig til at dække det samlede kapitalbehov, der var identificeret i 2012-stresstesten (5 839 mio. EUR (50)).
2.3.3.4. Rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4)
(77)
Den 30. april 2013 godkendte aktionærerne på generalforsamlingen en forhøjelse af bankens aktiekapital med et beløb af 5 839 mio. EUR (»rekapitaliseringen foråret 2013«). Banken udstedte derfor 3 789 317 357 nye aktier med en nominel værdi af 0,30 EUR til kurs 1,54 EUR pr. stk.
(78)
Samme dato besluttede generalforsamlingen desuden, at det fulde kapitalbeløb ville blive tilvejebragt af stabilitetsfonden og blive betalt i naturalier, nemlig EFSF-obligationer.
(79)
Derfor tilførte stabilitetsfonden i maj 2013 banken i alt 5 839 mio. EUR i form af ordinære aktier (foranstaltning B4). Det beløb svarer til summen af foranstaltningerne B1, B2 og B3.
(80)
Ved hjælp af rekapitaliseringen foråret 2013 blev den første og anden bro-rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2) omlagt til en permanent rekapitalisering, og forpligtelsen til at tilføre yderligere kapitalstøtte (foranstaltning B3) blev indført.
(81)
Kursen på nye aktier blev fastsat til 50 % af den ud fra omsætningen vægtede gennemsnitlige aktiekurs de seneste 50 børsdage forud for fastsættelsen af emissionskursen. Som følge af et omvendt aktiesplit, som generalforsamlingen besluttede den 30. april 2012 (51), blev kursen på de nye aktier fastsat til 1,54 EUR pr. stk.
(82)
Straks efter rekapitaliseringen foråret 2013 blev stabilitetsfonden bankens største aktionær med en post på 98,56 %. Imidlertid faldt denne post til 93,55 % i juni 2013, efter at banken havde foretaget endnu en passivstyringsoperation (se afsnit 2.4.5). I august 2013 udstedte banken nye aktier til stabilitetsfonden med henblik på køb af New TT bank, hvorved stabilitetsfondens post steg til 95,23 % (52).
2.3.3.5. Rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 (foranstaltning C)
(83)
Den 6. marts 2014 indberettede den græske nationalbank resultaterne af en stresstest foretaget i anden halvdel af 2013. Den græske nationalbank anførte, at bankens kapitalbehov i referencescenariet ville nå op på 2 945 mio. EUR i perioden 2014-2016.
(84)
Den 31. marts 2014 sendte stabilitetsfonden et brev til banken om, at den både kunne og ville være bagstopper for enhver aktiekapitalforhøjelse, der måtte blive gennemført i henhold til lov 3864/2010 om stabilitetsfonden som ændret den 30. marts 2014, i det omfang det var nødvendigt for at opfylde det kapitalbehov, der blev identificeret i stresstesten. Ifølge loven om stabilitetsfonden vil stabilitetsfonden, hvis der ved udgangen af tegningsperioden ikke er tilstrækkelig efterspørgsel fra private investorer efter aktierne til den kurs, som stabilitetsfondens almindelige råd har fastsat på grundlag af to uafhængige værdiansættelser, tegne de resterende aktier, forudsat at bankens eksisterende efterstillede kapitalinstrument forinden er blevet konverteret til aktier som bestemt i artikel 6a.
(85)
Den 12. april 2014 godkendte generalforsamlingen en aktiekapitalforhøjelse på 2 864 mio. EUR i henhold til loven om stabilitetsfonden og anførte, at emissionskursen ikke kunne være lavere end den nominelle værdi på 0,30 EUR pr. aktie og den mindstekurs, der skulle fastsættes af stabilitetsfonden (53).
(86)
I overensstemmelse med loven om stabilitetsfonden udpegede denne to uafhængige rådgivere til at fastslå bankens værdi. Den 10. april 2014 afsluttede de to rådgivere deres arbejde med hver især at oplyse et værdiinterval for banken. De to intervaller overlapper hinanden i betydelig grad. På baggrund af disse værdiansættelser fastsatte stabilitetsfondens almindelige råd den 14. april 2014 den kurs, der svarede til den mindstekurs, til hvilken bankens nye aktier kan tilbydes investorerne, og den kurs, til hvilken stabilitetsfonden selv vil aftage resten af de nyudstedte aktier om nødvendigt (54). Den 15. april 2014 godkendte den buddet fra et investorkonsortium om at tegne nye aktier for 1,3 mia. EUR til kurs 0,30 EUR pr. stk. (»hjørnestensinvestoren« (55) (56)).
(87)
Den 24. april 2014 bekendtgjorde Eurobank, at man nu indledte en bookbuilding til en kurs af 0,30-0,33 EUR (57). Hvis der er tilstrækkelig efterspørgsel til at dække hele summen på 2 864 mio. EUR ved en kurs på over 0,30 EUR, vil hjørnestensinvestoren være nødt til at justere sin kurs opad eller annullere sine ordrer, hvilket vil udløse en kompensation. Hvis der er tilstrækkelig efterspørgsel fra private investorer (herunder fra hjørnestensinvestoren) til at dække hele summen på 2 864 mio. EUR ved en kurs på 0,30 EUR, vil hjørnestensinvestoren få tildelt aktier som den første. Hvis der er en utilstrækkelig efterspørgsel (herunder fra hjørnestensinvestoren) ved en kurs på 0,30 EUR, vil efterstillet gæld blive konverteret til nye aktier. Som bestemt i loven om stabilitetsfonden vil enhver utegnet aktie efter konverteringen af den efterstillede gæld blive tegnet af stabilitetsfonden til samme kurs, nemlig 0,30 EUR pr. stk.
2.3.4. Støtteforanstaltninger til de opkøbte virksomheder
2.3.4.1. Støtteforanstaltninger til Proton Bank og Nea Proton Bank
(88)
Siden 2008 har Proton Bank og Nea Proton Bank modtaget støtte i henhold til flere foranstaltninger. Tabel 7 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger.
Tabel 7
Overblik over kapitalstøtteforanstaltninger til Proton Bank og Nea Proton Bank
Støttemodtager
Foranstaltning
Støttens art
Støttebevilgende enhed
Udbetalingsdato
Beløb (mio. EUR)
Proton Banks aktiviteter
Pr1
Kapital i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen: Den græske stats præferenceaktier
Staten
Maj 2009
80
Pr2
Udlån af græske statsobligationer i henhold til den græske foranstaltning med statsobligationslån
Staten
April 2009
78
Pr3
Statsgaranti for obligationer udstedt i henhold til den græske garantiforanstaltning
Staten
Juli 2010
149,4
Nea Proton Banks aktiviteter
NP1
Udækket finansieringsbehov fra PB til NPB
Finansiering af udækket finansieringsbehov fra PB til NPB (del 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Efter slutberegningen af det udækkede finansieringsbehov: finansiering af resten af det udækkede finansieringsbehov fra PB til NPB (del 2)
Stabilitetsfon-den
14.5.2012
259,6
NP1-støtte i alt
1 121,6
NP2
Aktiekapitaltilførsler til NPB i 2011 og 2012
Startkapital
Stabilitetsfonden
9.10.2011
220
Startkapital
Stabilitetsfonden
3.2.2012
30
Startkapital i alt
250
Yderligere aktiekapital
Stabilitetsfonden
1.8.2012
230
Yderligere aktiekapital
Stabilitetsfonden
31.12.2012
35
Yderligere kapital i alt
265
NP2-støtte i alt
515
NP3
Rekapitalisering forud for salget til Eurobank
Aktiekapital
Stabilitetsfonden
28.8.2013
395
2.3.4.1.1. Støtteforanstaltninger til Proton Bank
i) Statslig rekapitalisering modtaget af Proton Bank (foranstaltning Pr1)
(89)
I maj 2009 tilførte Grækenland Proton Bank 80 mio. EUR, hvilket svarede til ca. 4,6 % af dens risikovægtede aktiver på det tidspunkt. Den kapitaltilførsel skete i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, som er en del af den græske bankstøtteordning. Rekapitaliseringen skete med præferenceaktier.
ii) Statslig likviditetsstøtte modtaget af Proton Bank (foranstaltning Pr2 og Pr3)
(90)
Proton Bank har også fået støtte via garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån, som indgår i den græske bankstøtteordning. I april 2009 modtog Proton Bank græske statsobligationer for 78 mio. EUR (foranstaltning Pr2) og i juli 2010 en statsgaranti for udstedte obligationer med en nominel værdi af 149,4 mio. EUR (foranstaltning Pr3). De statsgaranterede obligationer blev overført til Nea Proton Bank på afviklingsdagen, men de blev annulleret den 5. januar 2012. De græske statsobligationer udløb i december 2011 og blev ikke fornyet.
2.3.4.1.2. Støtteforanstaltninger til Nea Proton Bank
i) Dækning af Nea Proton Banks udækkede finansieringsbehov på 1 121,6 mio. EUR (foranstaltning NP1).
(91)
I forbindelse med afviklingen af Proton Bank identificerede de græske myndigheder et udækket finansieringsbehov hos Nea Proton Bank, og i henhold til den græske nationalbanks beslutning af 9. oktober 2011 blev der betalt 862 mio. EUR fra HDIGF's afviklingsordning til Nea Proton Bank i december 2011. Efter at den græske nationalbank havde færdigberegnet det udækkede finansieringsbehov den 19. januar 2012 til 1 121,6 mio. EUR, betalte stabilitetsfonden (58) den 14. maj 2012 i henhold til den græske nationalbanks beslutning af 9. april 2012 (59) det resterende beløb på 259,6 mio. EUR. HDIGF's afviklingsordning og stabilitetsfonden dækkede dermed det udækkede finansieringsbehov.
ii) Kapitaltilførsler fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank i 2011 og 2012 (foranstaltning NP2)
(92)
Stabilitetsfonden ydede statsstøtte til Nea Proton Bank i form af startkapital (ordinære aktier) for 250 mio. EUR betalt i to rater den 9. oktober 2011 og den 3. februar 2012.
(93)
Ifølge den ajourførte omstruktureringsplan for Nea Proton Bank fremsendt den 16. juli 2012, som var den seneste version af planen, der var anmeldt til Kommissionen på tidspunktet for Nea Proton-indledningsafgørelsen, havde Nea Proton Bank brug for yderligere kapital på 300 mio. EUR. Den ekstra kapital var nødvendig, fordi Nea Proton Bank for det første havde lidt tab som følge af PSI-programmet (værdiforringelsestabene i 2011 beløb sig til 146,5 mio. EUR og vedrørte GSO'er, og det yderligere værdiforringelsestab på 22 mio. EUR blev indarbejdet i resultaterne af første kvartal af 2012), og for det andet fordi hensættelserne fra 2011 til 2016 var steget i forhold til det forventede, da Nea Proton Bank blev stiftet.
(94)
Ifølge den ajourførte omstruktureringsplan for Nea Proton Bank fremsendt den 16. juli 2012 skulle disse forventede kapitalbehov dækkes af en forventet kapitaltilførsel på 285 mio. EUR i 2012 og en forventet kapitaltilførsel på 15 mio. EUR i 2014. Reelt endte det med, at stabilitetsfonden tilførte Nea Proton Bank 230 mio. EUR den 1. august 2012 og 35 mio. EUR den 31. december 2012.
iii) Kapitaltilførsel fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank før salget til Eurobank (foranstaltning NP3)
(95)
I henhold til salgskontrakten af 15. juli 2013 havde stabilitetsfonden allerede forpligtet sig til at tilføre 395 mio. EUR til Nea Proton Bank (60). Stabilitetsfonden udbetalte disse 395 mio. EUR den 28. august 2013.
2.3.4.2. Støtteforanstaltninger til New TT Bank
(96)
Siden 2008 har T Bank, TT Bank og New TT Bank modtaget støtte i henhold til flere foranstaltninger. Tabel 8 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger.
Tabel 8
Overblik over støtteforanstaltninger til T Bank og TT Bank
Støttemodtager
Foranstaltning
Beskrivelse
Støttebevilgende enhed
Dato
Statsstøttebeløb (mio. EUR)
T Banks aktiviteter overført til TT Bank (61)
T
Finansiering af udækket finansieringsbehov fra T Bank til TT Bank (del 1)
HDIGF
December 2011
450
Efter slutberegningen af det udækkede finansieringsbehov: finansiering af resten af det udækkede finansieringsbehov fra T Bank til TT Bank (del 2)
Stabilitets-fonden
14.2.2013
227
T-støtte i alt
677
TT Bank
TT
Kapitaltilførsel
Kapital i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen: Den græske stats præferenceaktier
Staten
Maj 2009
224,96
New TT Bank (overgangs-institut)
NTT1
Udækket finansieringsbehov fra TT til NTT
Finansiering af udækket finansieringsbehov fra TT Bank til New TT Bank (del 1)
Stabilitetsfonden
29.1.2013
2 730,8
Efter slutberegningen af det udækkede finansieringsbehov: finansiering af resten af det udækkede finansieringsbehov fra TT Bank til New TT Bank (del 2)
Stabilitetsfonden
14.6.2013
1 001,7
NTT1-støtte i alt
3 732,6
NTT2
Tilførsel af startkapital
New TT Banks startkapital
Stabilitetsfonden
29.1.2013
500
2.3.4.2.1. Støtteforanstaltning til T Bank
Intervention fra HDIGF's afviklingsordning til fordel for T Bank på 677 mio. EUR (foranstaltning T)
(97)
HDIGF's afviklingsordning og stabilitetsfonden finansierede det udækkede finansieringsbehov, der var opstået som følge af overførslen af aktiviteter fra T Bank til TT Bank, og som repræsenterede forskellen mellem dagsværdien af de aktiver, der blev overført fra T Bank til TT Bank, og dagsværdien af de overførte passiver. I overensstemmelse med den græske nationalbanks beslutning af 17. december 2011 blev der fra HDIGF's afviklingsordning betalt 450 mio. EUR (62) svarende til omtrent to tredjedele af det anslåede udækkede finansieringsbehov. Efter færdigberegning af det udækkede finansieringsbehov til 677 mio. EUR betalte stabilitetsfonden (63) den 14. februar 2013 i henhold til den græske nationalbanks beslutning af 9. april 2012 (64) det resterende beløb på 227 mio. EUR (65) til New TT Bank.
2.3.4.2.2. Støtteforanstaltning til TT Bank
Statslig rekapitalisering modtaget af TT Bank (foranstaltning TT)
(98)
I maj 2009 modtog TT Bank en kapital på 224,96 mio. EUR svarende til ca. 2,9 % af dens risikovægtede aktiver på det pågældende tidspunkt fra Grækenland. TT Bank modtog kapitaltilførslen i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, der er led i den græske bankstøtteordning. Kapitaltilførslen skete med præferenceaktier.
2.3.4.2.3. Støtteforanstaltninger til New TT Bank
i) Dækning af New TT Banks udækkede finansieringsbehov på 3 732,6 mio. EUR (foranstaltning NTT1)
(99)
Stabilitetsfonden finansierede New TT Banks udækkede finansieringsbehov svarende til forskellen mellem værdien af de aktiver, der blev overført fra TT Bank til New TT Bank, og den nominelle værdi af de overførte passiver. I overensstemmelse med den græske nationalbanks beslutning af 18. januar 2013 betalte stabilitetsfonden den 29. januar 20132 730,8 mio. EUR (66) svarende til omtrent to tredjedele af det anslåede udækkede finansieringsbehov. Efter at den græske nationalbank havde færdigberegnet det udækkede finansieringsbehov til 3 732,6 mio. EUR (67), betalte stabilitetsfonden den 14. juni 2013 i henhold til den græske nationalbanks beslutning af 21. maj 2013 det resterende beløb på 1 001,7 mio. EUR til New TT Bank.
ii) Kapitaltilførsler fra stabilitetsfonden til New TT Bank (foranstaltning NTT2)
(100)
Stabilitetsfonden var eneaktionær i New TT Bank og ydede den statsstøtte i form af startkapital (ordinære aktier) for 500 mio. EUR.
2.4. OMSTRUKTURERINGSPLANEN OG DEN NYE FORRETNINGSMODEL
(101)
Den 16. april 2014 fremsendte Grækenland omstruktureringsplanen for banken, hvori det forklares, hvordan banken som en enhed dannet ved køb af Nea Proton Bank og New TT Bank agter at genoprette sin langsigtede rentabilitet.
2.4.1. Indenlandske tjenester
(102)
Ved hjælp af omstruktureringsplanen vil banken fokusere på sin kernebankvirksomhed i Grækenland. Mens dens internationale virksomheder udgjorde ca. 26 % af lånene i 2010 (68), var denne andel allerede faldet til 20 % ved udgangen af 2012, og den vil falde yderligere til […] % ved udgangen af 2018 (69).
(103)
Bankens højeste prioritet er at sikre overlevelsen og rentabiliteten i sin græske bankvirksomhed inden udgangen af omstruktureringsperioden (31. december 2018). Derfor indeholder omstruktureringsplanen en række foranstaltninger til forbedring af bankens driftseffektivitet og nettorentetillæg samt foranstaltninger, der styrker dens kapitalstilling og balancestruktur.
(104)
Hvad angår driftseffektivitet, havde banken allerede påbegyndt et omfattende rationaliseringsprogram længe før købet af New TT Bank og Nea Proton Bank. Siden 2010 har banken nedbragt sin fysiske tilstedeværelse i Grækenland. Som selvstændig enhed (dvs. uden opkøbet af New TT Bank og Nea Proton Bank) har den skåret antallet af filialer ned fra 564 i juni 2008 til […] i 2014 og desuden nedbragt medarbejderantallet i Grækenland (fra 10 142 i 2008 til 9 037 i 2012) (70).
(105)
I omstruktureringsperioden regner banken med proforma - det vil sige, at Nea Proton Bank og New TT Bank (71) indregnes - at sænke antallet af filialer yderligere fra 645 pr. 31. december 2012 til […] pr. 31. december 2018 og antallet af medarbejdere fra 12 430 til […].
(106)
Den forøgede effektivitet med hensyn til filialer og personale vil bidrage til nedbringelsen af de samlede omkostninger for hele den græske bankvirksomhed med […] % fra 913 mio. EUR om året i 2013 (72) til […] mio. EUR i 2018 (73). Som følge heraf vil den forventede omkostningsprocent for bankens græske bankvirksomhed falde til under […] % ved slutningen af omstruktureringsperioden fra 60 % i 2012.
(107)
Omstruktureringsplanen beskriver også, hvordan banken vil slanke sine finansieringsomkostninger, hvilket er afgørende for at genskabe rentabiliteten. Banken forventer at kunne betale lavere indlånsrenter på sine indlån takket være det mere stabile økonomiske klima og især den forventede stabilisering og genopretning af den græske økonomi, som forventes at være i vækst fra 2014 og frem. Indlånsrentespændet (gennemsnitlig rente på aftaleindskud, anfordringsindskud og opsparingskonti) forventes at falde i Grækenland fra 223 basispoint i 2012 til […] basispoint i 2018 (74). Dette fald i rentespændet skulle primært opnås ved at betale meget lavere renter på aftaleindskud. Ligeledes vil bankens afhængighed af likviditetsstøtte i en nødsituation og finansiering fra Eurosystemet i det hele taget falde fra 42,9 % af dens samlede aktiver på koncernplan i 2012 til […] % i 2018 (75).
(108)
Ifølge omstruktureringsplanen forventes det, at banken også styrker sin balance. Forholdet mellem dens nettoudlån og -indlån i Grækenland vil falde til […] % i 2018 (fra 160 % i 2012 og 115 % i 2013) (76), mens dens kapitalgrundlag vil blive forbedret med en Tier-1 kernekapital (CT1) på […] % på koncernplan i 2018 (77) (i stedet for en negativ egenkapital forud for den første bro-rekapitalisering).
(109)
En anden af bankens strategiske prioriteter er forvaltningen af nødlidende lån. Ud over skærpede kreditprocedurer vedrørende lånenes oprindelse såvel som omlægning af nødlidende lån lægges der i omstruktureringsplanen vægt på håndtering af nødlidende fordringer med oprettelsen af en ny afdeling for afbødende foranstaltninger. Denne afdeling vil få til opgave at omlægge nødlidende fordringer. Den får 30-50 medarbejdere, der er eksperter i afbødende relationsforvaltning (78). Andelen af nødlidende lån vil nå op på […] % på koncernplan i 2015 ([…] % i 2015 for det græske hjemlige marked (79)) og derefter begynde at falde til forventet […] % ved udgangen af omstruktureringsperioden (80) (30 % i Grækenland før gældsafskrivning). Den græske nationalbanks nedskrivninger på lån vil falde fra 1 652 mio. EUR i 2013 til […] mio. EUR i 2018 (81) takket være genopretningen af den græske økonomi.
(110)
Forbedringen af driftseffektiviteten, nedbringelsen af nettorentetillægget og den faldende risikoomkostning vil sætte banken i stand til at blive rentabel i Grækenland fra 2015 og frem. Banken forventer, at dens tab på konsolideret niveau vil beløbe sig til […] mio. EUR i 2014 og […] mio. EUR i 2015, mens dens indtægter vil beløbe sig til […] mio. EUR, […] mio. EUR og […] mio. EUR i henholdsvis 2016, 2017 og 2018 (82). Dens konsoliderede egenkapitalforrentning vil nå op på […] % i 2018 (83). Rentabilitetsniveauet vil primært blive drevet af det græske marked (med en forrentning af egenkapitalen på […] % ved udgangen af omstruktureringsperioden), mens […] og […] vil opnå en lavere rentabilitet (henholdsvis […] % og […] %).
2.4.2. International bankvirksomhed
(111)
Banken har allerede påbegyndt nedgearing og omstrukturering af sit internationale net. Den har allerede solgt datterselskaber i Tyrkiet (Eurobank Tefken) og Polen (EFG Polen). Det forretningsmæssige underskud, dvs. forskellen mellem udestående indlån og udlån for et givet datterselskab, i det tilbageværende internationale net er faldet fra 1,7 mia. EUR i 2010 til 0,8 mia. EUR, mens driftsomkostningerne blev nedbragt med 9 % fra 2010 til 2012 (84).
(112)
Banken vil fortsat nedgeare og omstrukturere sit internationale net. Navnlig har banken forpligtet sig til at indskrænke sin portefølje af internationale aktiver til 8,77 mia. EUR inden 30. juni 2017. Banken har også forpligtet sig til yderligere at nedbringe denne portefølje til 3,5 mia. EUR, hvis stabilitetsfonden bliver nødt til at tilføre over en mia. EUR i den kommende aktiekapitalforhøjelse.
(113)
En af de muligheder, som banken har undersøgt ifølge omstruktureringsplanen for at nå dette mål, er at sælge sine aktiviteter i […] (85).
(114)
Disse afhændelser udgør […] % af bankens udenlandske aktiver pr. 31. december 2012. Udenlandske aktiver ville derfor beløbe sig til […] mia. EUR pr. 31. december 2018 med et internationalt net, der fokuserer på […] og […].
(115)
Omstruktureringsplanen understreger behovet for at reducere de udenlandske datterselskabers afhængighed af deres græske moderselskab, for så vidt angår deres finansieringsbehov, og for at fortsætte med at beskytte bankens kapitalposition.
(116)
Derfor planlægger banken at gennemføre et program med væsentlige omkostningsbesparelser i det internationale net, […]. I f.eks. […] vil […] filialer blive lukket, mens personalet vil blive skåret ned med […] ansatte fra 31. december 2012 indtil salget af datterselskabet i […] (86).
(117)
Banken vil reducere sin samlede finansiering af de udenlandske datterselskaber fra 2 mia. EUR i 2012 til […] i 2018 (87), mens egenkapitalforrentningen vil nå op på […] % og […] % i henholdsvis […] og […].
2.4.3. Andre aktiviteter end bankvirksomhed: salg af forsikringer, virksomheder og fast ejendom
(118)
Banken har reduceret sit ejerskab i det datterselskab, der handler med fast ejendom, Eurobank Properties, til under 35 % ved hjælp af en aktiekapitalforhøjelse med en positiv virkning for bankens egentlige kernekapital (88). Banken vil afhænde datterselskabet helt inden 31. december 2018.
(119)
Banken planlægger også at sælge sine forsikringsdatterselskaber inden […].
2.4.4. Privat kapitaltilførsel og bidrag fra eksisterende aktionærer og efterstillede kreditorer
(120)
Det lykkedes banken at rejse kapital på markedet og derved reducere den statsstøtte, den havde brug for.
(121)
Aktionærerne fik deres rettigheder kraftigt udvandet ved rekapitaliseringen foråret 2013, idet stabilitetsfonden fik 98,56 % af bankens aktier, hvilket kun efterlod 1,44 % til de tidligere aktionærer. Derfor overtog stabilitetsfonden den fulde kontrol med banken i juni 2013. Der er ikke udbetalt kontant udbytte siden 2008.
(122)
I februar 2012 tilbød banken at købe hybridinstrumenter tilbage fra private investorer til en kurs på mellem 40 og 50 % af den nominelle værdi. Denne tilbagekøbspris blev fastsat på grundlag af instrumenternes markedsværdi og indeholdt en præmie på højst 10 procentpoint, som blev tilføjet for at give investorerne et incitament til at deltage i tilbagekøbet. Tilbuddet blev accepteret i et omfang, der svarede til knap 50 % af instrumenternes nominelle værdi, hvilket gav banken et udbytte på 248 mio. EUR (89) efter omkostninger til transaktionen.
(123)
I maj 2013 annoncerede banken endnu en passivstyringsoperation. Banken tilbød kreditorerne mulighed for at konvertere deres værdipapirer fra den lavere kernekapital og supplerende kapital for et udestående på 662 mio. EUR til ordinære aktier til kurs pari. Konverteringskursen blev fastsat, så den svarede til den tegningskurs, som stabilitetsfonden betalte ved rekapitaliseringen foråret 2013 (90). Her accepteredes 48 %. Eftersom indehaverne af obligationer i Lower Tier 1 og Lower Tier 2 konverterede deres værdipapirer til lavere efterstillede instrumenter uden kontant betaling, beløb den rejste kapital sig til 317 mio. EUR.
(124)
Som følge af de to tilbagekøb faldt beholdningen af efterstillet gæld og hybridgæld fra 1 045 mio. EUR pr. 31. december 2011 til 283 mio. EUR pr. 31. december 2013 (91).
2.5. DE GRÆSKE MYNDIGHEDERS TILSAGN
(125)
Grækenland afgav løfte om, at banken og dens tilknyttede selskaber vil gennemføre den omstruktureringsplan, der blev fremsendt den 16. april 2014, og forpligtede sig yderligere med hensyn til gennemførelsen af omstruktureringsplanen (»tilsagnene«). Tilsagnene, der findes i bilaget, gengives kort i dette afsnit.
(126)
For det første har Grækenland afgivet løfte om, at banken vil omstrukturere sine forretningsaktiviteter i Grækenland ved at fastsætte et maksimalt antal filialer og medarbejdere samt et maksimalt beløb for de samlede omkostninger, som skal overholdes pr. 31. december 2017 (92).
(127)
Grækenland har også givet tilsagn om, at banken vil nedbringe sine omkostninger ved indlån i Grækenland og overholde et bestemt maksimum for forholdet mellem nettoudlån og indlån pr. 31. december 2017 (93).
(128)
Vedrørende bankens udenlandske datterselskaber har Grækenland forpligtet sig til, at banken ikke vil give dem yderligere kapitalstøtte, medmindre en række forud definerede betingelser er opfyldt. Grækenland har også givet tilsagn om, at banken vil foretage en betydelig nedgearing af sine internationale aktiver inden 30. juni 2018 (94).
(129)
Grækenland har afgivet løfte om, at banken vil afhænde sin forsikringsvirksomhed, sit datterselskab, der handler med fast ejendom, og en række værdipapirer og nedbringe størrelsen på sin egenkapitalportefølje. Desuden vil banken undlade at købe ikkeinvesteringsværdige værdipapirer, med begrænsede undtagelser (95).
(130)
Grækenland gav en række tilsagn om selskabsledelsen (»corporate governance«) af banken. Grækenland lovede at begrænse lønniveauet for bankens ansatte og ledere, få banken til at overholde græske love om selskabsledelse og etablere en effektiv og tilstrækkelig organisationsstruktur (96).
(131)
Grækenland har også lovet, at banken vil styrke sin kreditpolitik for at forebygge enhver forskelsbehandling på ethvert stadium af kreditprocessen og sikre, at beslutninger om ydelse og omstrukturering af lån sigter mod at maksimere bankens rentabilitet. Grækenland har givet tilsagn om, at banken vil forbedre overvågningen af kreditrisikoen samt omstruktureringen af lånene (97).
(132)
En række tilsagn handler om bankens transaktioner med tilknyttede låntagere. Disse tilsagn skal sikre, at banken ikke afviger fra fornuftig bankpraksis ved udlån eller omstrukturering af udlån til sine medarbejdere, direktører og aktionærer samt til offentlige enheder, politiske partier og medievirksomheder (98).
(133)
Endelig har Grækenland afgivet løfte om at indføre yderligere restriktioner for banken såsom forbud mod udbetaling af kuponrente og udbytte, forbud mod opkøb og forbud mod at annoncere (99).
(134)
Disse tilsagn vil blive overvåget indtil 31. december 2018 af en tilsynsførende administrator.
(135)
I forbindelse med bankens aktuelle kapitaltilførsel afgav Grækenland, eftersom stabilitetsfonden er bagstopper for kapitaltilførslen, desuden et separat løfte om, at landet ville gennemføre de foranstaltninger, der er fastlagt i artikel 6a i loven om stabilitetsfonden som ændret den 30. marts 2014, hvorved man søger at fordele det resterende udækkede finansieringsbehov hos et givet kreditinstitut på indehaverne af dettes kapitalinstrumenter og andre efterstillede passiver i nødvendigt omfang forud for enhver kapitaltilførsel fra stabilitetsfonden.
3. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE
3.1. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE BRO-REKAPITALISERING
(136)
Den 27. juli 2012 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om betingelserne for bankmeddelelsen fra 2008 (100) blev opfyldt med hensyn til den første bro-rekapitaliserings hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet, sådan som den blev ydet af stabilitetsfonden til fordel for banken (foranstaltning B1).
(137)
Med hensyn til foranstaltningens hensigtsmæssighed udtrykte Kommissionen på baggrund af, at støtten blev givet efter en forudgående rekapitalisering og likviditetsstøtte, og i betragtning af den lange redningsperiode tvivl om, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for støtte i fremtiden (101). Desuden stod det ikke klart for Kommissionen, hvem der skulle kontrollere banken, når den første bro-rekapitalisering blev erstattet af en permanent rekapitalisering (102), idet banken måske ville komme under enten statens eller en privat mindretalsaktionærs kontrol. Kommissionen bemærkede, at den ønskede at sikre, at kvaliteten af bankens ledelse og navnlig dens udlånsproces ikke skulle forringes i nogen af tilfældene.
(138)
Med hensyn til nødvendigheden af den første bro-rekapitalisering satte Kommissionen i betragtning 66 til Eurobank-indledningsafgørelsen spørgsmålstegn ved, om der var truffet enhver mulig foranstaltning til at undgå, at banken igen ville få brug for støtte i fremtiden. Eftersom varigheden af bro-rekapitaliseringsperioden var usikker, kunne Kommissionen heller ikke konkludere, om den var tilstrækkelig og overholdt statsstøttereglernes principper for forrentning og byrdefordeling. Da vilkårene for omlægning af den første bro-rekapitalisering til en permanent rekapitalisering desuden ikke var kendt på tidspunktet, da Eurobank-indledningsafgørelsen blev truffet, kunne Kommissionen ikke vurdere dem.
(139)
Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt beskyttelsesforanstaltningerne (forbuddene mod at annoncere, at udbetale kuponrente og udbytte og mod call-optioner og tilbagekøb som beskrevet i betragtning 71 til Eurobank-indledningsafgørelsen) var tilstrækkelige i henseende til den første bro-rekapitalisering. Desuden anførte Kommissionen i betragtning 72 til Eurobank-indledningsafgørelsen, at der kunne forekomme konkurrenceforvridning som følge af manglen på regler imod, at stabilitetsfonden koordinerede alle de fire største græske banker (nemlig banken, Alpha Bank, NBG og Piraeus), og manglen på tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger imod, at de udvekslede kommercielt følsomme oplysninger. Kommissionen foreslog derfor at udpege en tilsynsførende administrator, som skulle være fysisk til stede i banken.
3.2. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE NEA PROTON BANK
(140)
Den 26. juli 2012 indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om interventionen fra HDIGF's afviklingsordning på 1 122 mio. EUR (foranstaltning NP1) og kapitaltilførslen fra stabilitetsfonden på 250 mio. EUR samt de forskellige kapitaltilførsler fra stabilitetsfonden på i alt 300 mio. EUR (foranstaltning NP2) til fordel for Nea Proton Bank overholdt de generelle forenelighedskriterier og kravene i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen (103) og omstruktureringsmeddelelsen (104) (genoprettelse af langsigtet rentabilitet, byrdefordeling og begrænsning af støtte til det nødvendige minimum, samt begrænsning af konkurrencefordrejning).
(141)
Med hensyn til foranstaltningernes hensigtsmæssighed anførte Kommissionen, at foranstaltningerne var hensigtsmæssige som redningsstøtte.
(142)
Med hensyn til foranstaltningernes nødvendighed bemærkede Kommissionen, at interventionen fra HDIGF's afviklingsordning var nødvendig både med hensyn til beløb og form, mens stabilitetsfondens kapitaltilførsler kun var nødvendige i formen. Men for så vidt angår beløbet for kapitaltilførslerne fra stabilitetsfonden, udtrykte Kommissionen i betragtning 59 til Nea Proton-indledningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt Nea Proton Bank ville kunne genoprette sin langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed, og hvorvidt en isoleret omstrukturering var den billigste tilgængelige løsning. Kommissionen anførte desuden i betragtning 60 og 61 til Nea Proton-indledningsafgørelsen, at Nea Proton Banks manglende evne til at forrente rekapitaliseringen fra stabilitetsfonden skabte tvivl om, hvorvidt den grundlæggende var en sund bank, og derfor også skabte et behov for en gennemgribende omstrukturering.
(143)
Med hensyn til foranstaltningernes proportionalitet mente Kommissionen, at foranstaltningerne var proportionale som redningsstøtte.
(144)
For så vidt angår genoprettelsen af Nea Proton Banks langsigtede rentabilitet, udtrykte Kommissionen i betragtning 65 til Nea Proton-indledningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt denne bank kunne gøres rentabel som selvstændig enhed.
(145)
Kommissionen tvivlede på, at den foreslåede omstrukturering var tilstrækkelig i forhold til det nødvendige på grund af den manglende forrentning.
3.3. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE NEW TT BANK
(146)
Den 6. maj 2013 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om tilførslen på 4,1 mia. EUR til dækning af det udækkede finansieringsbehov for de aktiviteter, der blev overført fra TT Bank til New TT Bank (foranstaltning NTT1), kapitaltilførslen fra stabilitetsfonden på 500 mio. EUR til New TT Bank (foranstaltning NTT2), kapitaltilførslen på 224,96 mio. EUR i form af præferenceaktier i henhold til den græske bankstøtteordning til TT Bank (foranstaltning TT) samt interventionen fra HDIGF's afviklingsordning på 0,68 mia. EUR til fordel for T Banks aktiver, der blev overført til TT Bank (foranstaltning T), overholdt de generelle forenelighedskriterier og kravene i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og omstruktureringsmeddelelsen (genoprettelse af langsigtet rentabilitet, byrdefordeling og begrænsning af støtte til det nødvendige minimum samt begrænsning af konkurrencefordrejning).
(147)
Kommissionen fandt, at både foranstaltning NTT2 og NTT1 var hensigtsmæssige og nødvendige i deres form som redningsstøtte. For så vidt angår nødvendigheden af foranstaltning NTT2 med hensyn til beløbets størrelse, mente Kommissionen, der tvivlede på New TT Banks langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed, at en omstrukturering af den alene måske ikke var den eneste og billigste tilgængelige løsning (105). Med hensyn til forrentningen af de to foranstaltninger anførte Kommissionen, at dækningen af det udækkede finansieringsbehov var en endelig omkostning uden fremtidige indtægter til modregning, hvilket skabte behov for en gennemgribende omstrukturering (106).
(148)
Med hensyn til de to foranstaltningers proportionalitet mente Kommissionen, at foranstaltning NTT2 og NTT1 var proportionale som redningsstøtte på kort sigt, men krævede i betragtning 79 til New TT-indledningsafgørelsen, at der hurtigt blev truffet foranstaltninger til begrænsning af negative afsmittende virkninger.
(149)
For så vidt angår foreneligheden af foranstaltning T, har Kommissionen allerede midlertidigt godkendt den som redningsstøtte den 16. maj 2012 i sin afgørelse om afvikling af T Bank (T Bank-afgørelsen) (107), men kunne ikke give en endelig godkendelse af støtten til T Banks aktiviteter, der blev overført til TT Bank. Kommissionen forlængede i New TT-indledningsafgørelsen (108) sin tilladelse til foranstaltningen som redningsstøtte, indtil den kunne træffe en endelig afgørelse om en ajourført version af omstruktureringsplanen for TT Bank.
(150)
Med hensyn til disse foranstaltningers forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen tvivlede Kommissionen på, at New TT Bank kunne genoprette sin langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed. Skepsissen skyldtes det begrænsede antal foreslåede foranstaltninger, som New TT Bank skulle træffe for at skabe indtægter i fremtiden, usikkerheden om den frivillige fratrædelsesordning med hensyn til tidsplanen og medarbejdernes accept, manglen på yderligere foranstaltninger til nedbringelse af personaleomkostningerne, manglen på foranstaltninger til rationalisering af filialnettet efter købet af T Bank og en samtidig manglende udnyttelse af potentielle synergieffekter (109).
(151)
I betragtning 90 og 91 til New TT-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen bekymring for, om den ambitiøse nedsættelse af rentetillæggene for eksisterende indskud og forøgelse af lånemargenerne på nye lån kunne gennemføres, uden at New TT Bank mistede et betydeligt antal kunder, og uden usikker långivning. Desuden var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt New TT Bank kunne fordoble sin udlånsportefølje til erhvervskunder, og hvorvidt den med sin manglende ekspertise kunne nå den planlagte kraftige vækststigning i nettorenteindtægten.
(152)
Derfor indtog Kommissionen i betragtning 95 til New TT-indledningsafgørelsen den holdning, at reintegrationen af TT Bank i et større, rentabelt finansielt selskab ville forbedre New TT Banks rentabilitetsudsigter, idet det ville muliggøre en omkostningsrationalisering, omlægning af priser på indskud og nye lån og en større vifte af produkter.
(153)
Da New TT Bank omfattede de økonomiske aktiviteter, som tidligere lå hos TT Bank, herunder T Banks, indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltning T og TT rummede en langsigtet løsning på New TT Banks rentabilitet, og opfordrede berørte parter til at fremsende bemærkninger.
(154)
Med hensyn til byrdefordeling mente Kommissionen, at en omstrukturering af New TT Bank alene ville få omstruktureringsomkostningerne til at stige, og tvivlede derfor på, at statsstøtten var begrænset til et minimum. Desuden bemærkede Kommissionen, at der som følge af den manglende forrentning - til trods for at der var opnået et tilstrækkeligt bidrag til byrden fra aktionærer og efterstillede kreditorer, som sandsynligvis var det maksimalt opnåelige - var behov for en gennemgribende omstrukturering, både med hensyn til rentabilitetsforanstaltninger og foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger. Kommissionen bemærkede også, at det forhold, at en stor del af de lidte tab stammede fra en gældsfritagelse for statens vedkommende, berettigede en lavere forrentning (110).
(155)
Vedrørende konkurrenceforvridning bemærkede Kommissionen, at det enorme støttebeløb, der gik til TT Bank og de overførte aktiviteter fra T Bank, og den manglende forrentning krævede en gennemgribende omstrukturering og indskrænkning af New TT Banks tilstedeværelse på markedet. Mens tabene primært stammede fra beholdningen af GSO'er, bemærkede Kommissionen, at TT Bank havde haft flere GSO'er end andre græske banker i forhold til sin størrelse, og mente, at der her var tale om en uhensigtsmæssig risiko (111). Sluttelig bemærkede den, at selv om New TT Bank fortsat var til stede på markedet i næsten samme omfang som TT Bank førhen, ville konkurrencefordrejningerne være begrænsede takket være New TT Banks forholdsvis beskedne størrelse og fraværet af udenlandske aktiviteter. Kommissionen var imidlertid i tvivl om, hvorvidt der var truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at begrænse uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger, og mente, at et forbud mod at være prisførende og andre adfærdsrelaterede foranstaltninger kunne være nødvendigt (112).
4. BEMÆRKNINGER FRA BERØRTE PARTER TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE BRO-REKAPITALISERING
BEMÆRKNINGER FRA EN GRÆSK BANK
(156)
Den 3. januar 2013 modtog Kommissionen bemærkninger fra en græsk bank til Eurobank-indledningsafgørelsen. Denne græske bank bemærkede, at stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker i princippet var et velkomment skridt i retning af et sundere og mere rentabelt banksystem, og udtrykte ikke modstand mod rekapitaliseringen af Eurobank.
(157)
Selv om den bakkede fuldstændig op om princippet om stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker, forklarede denne græske bank dog, at den forventede, at stabilitetsfondens rekapitalisering - for at minimere konkurrencefordrejninger og undgå forskelsbehandling - blev gjort tilgængelig på lignende vilkår for alle banker, der drev virksomhed i Grækenland.
5. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DE FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURER
5.1. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE BRO-REKAPITALISERING
(158)
Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland sine bemærkninger, som var udarbejdet af den græske nationalbank og stabilitetsfonden, til Eurobank-indledningsafgørelsen.
5.1.1. Bemærkninger udarbejdet af den græske nationalbank
(159)
Med hensyn til den første bro-rekapitaliserings hensigtsmæssighed bemærkede den græske nationalbank, at beløbet på 18 mia. EUR, hvormed stabilitetsfonden rekapitaliserede de fire største græske banker i maj 2012, var mindre end det beløb, som var nødvendigt, for at disse banker gradvis kunne nå op på og fastholde en Tier-1 kernekapital (CT1), der var fastsat til 10 %, inden juni 2012 og en CT1 fastsat til 7 % i et treårigt negativt stressscenarie. Den bemærkede også, at den første bro-rekapitalisering var midlertidig, idet rekapitaliseringsprocessen ville blive gennemført ved hjælp af forhøjelser af disse fire bankers aktiekapital.
(160)
Den græske nationalbank bemærkede videre, at rekapitaliseringen af de største græske banker var led i den langvarige omstrukturering af den græske banksektor. Den bemærkede, at når en bank forbliver på private hænder, vil ledelsen formentlig ikke blive udskiftet, mens hvis en bank bliver statsejet (dvs. ejet af stabilitetsfonden), kan stabilitetsfonden udnævne en ny ledelse, som under alle omstændigheder vil blive vurderet af den græske nationalbank. Den græske nationalbank bemærkede, at den løbende vurderede rammerne for selskabsledelse, om den enkelte bank havde en tilstrækkelig ledelse, og hver banks risikoprofil for at sikre, at der ikke blev løbet for store risici. Den påpegede også, at stabilitetsfonden allerede havde udpeget repræsentanter til bestyrelsen i de rekapitaliserede banker.
(161)
Med hensyn til nødvendigheden af den første bro-rekapitalisering bemærkede den græske nationalbank, at bankens rekapitalisering var begrænset for at sikre, at de dengang gældende mindstekrav til kapital (8 %) var opfyldt. Den anførte også, at den langstrakte periode før rekapitaliseringerne skyldtes den kraftige forværring af markedsbetingelserne i Grækenland og virkningen af PSI-programmet, hele projektets kompleksitet og behovet for at maksimere private investorers deltagelse i aktiekapitalforhøjelserne.
(162)
Med hensyn til den første bro-rekapitaliserings proportionalitet påpegede den græske nationalbank, at den fulde gennemførelse af omstruktureringsplanen, der skulle fremlægges for Kommissionen, var garanteret i kraft af, at suspenderingen af stabilitetsfondens stemmerettigheder ville blive ophævet, hvis bl.a. omstruktureringsplanen blev misligholdt i væsentlig grad. Den græske nationalbank bemærkede også, at bankens vanskeligheder ikke skyldtes, at bankens ledelse havde undervurderet dens risici, eller at der forekom kommercielt aggressive handlinger.
5.1.2. Bemærkninger udarbejdet af stabilitetsfonden
(163)
For så vidt angår den første bro-rekapitaliserings hensigtsmæssighed i henseende til problemet med potentiel statslig indgriben, hvis staten yder store beløb i statsstøtte gennem stabilitetsfonden, og stabilitetsfonden er fuldt stemmeberettiget, anførte stabilitetsfonden, at de banker, der fik støtte fra stabilitetsfonden, ikke ansås for offentlige enheder eller enheder underlagt statslig kontrol, og at de ikke ville blive kontrolleret af staten, efter at de var blevet permanent rekapitaliseret af stabilitetsfonden. Stabilitetsfonden påpegede, at den var en fuldstændig uafhængig privatretlig juridisk enhed med selvstændig beslutningskompetence, og at den ikke var underlagt statslig kontrol i henhold til artikel 16C, stk. 2, i loven om stabilitetsfonden, ifølge hvilken kreditinstitutterne, som stabilitetsfonden har ydet kapitalstøtte, ikke er en del af den offentlige sektor i bred forstand. Stabilitetsfonden henviste også til sin ledelsesstruktur.
(164)
Vedrørende sin intervention i bankens ledelse bemærkede stabilitetsfonden, at den ville respektere bankens selvstyre og ikke blande sig i den daglige ledelse, idet dens rolle var begrænset til det i loven om stabilitetsfonden angivne. Den anførte, at der ikke ville forekomme indgriben eller samordning fra statens side, og at bankens beslutninger vedrørende udlånsprocessen (bl.a. om sikkerhedsstillelse, prissætning og lånernes solvens) ville blive truffet på grundlag af kommercielle kriterier.
(165)
Stabilitetsfonden påpegede, at der i loven om stabilitetsfonden og i før-tegningsaftalen var fastsat passende sikkerhedsforanstaltninger til at hindre eksisterende private aktionærer i at tage for store risici. Den påpegede elementer som i) udnævnelsen af repræsentanter for stabilitetsfonden som uafhængige menige medlemmer af bankens bestyrelse og deres tilstedeværelse i udvalg, ii) stabilitetsfondens due diligence-undersøgelse af banken og iii) de forhold, at dens stemmerettigheder efter den endelige rekapitalisering kun ville være begrænsede, så længe banken overholdt vilkårene i omstruktureringsplanen.
(166)
Med hensyn til nødvendigheden af den første bro-rekapitalisering og specifikt niveauet for forrentningen af støtten anførte stabilitetsfonden, at forrentningen var blevet aftalt med repræsentanter for Kommissionen, ECB og IMF. Med det aftalte niveau var der taget højde for, at den første bro-rekapitalisering ville blive omlagt til en permanent rekapitalisering inden 30. september 2012, der blev sat som frist i marts 2012 i MEFP mellem Kommissionen, ECB og IMF og Grækenland.
(167)
Med hensyn til proportionaliteten af den første bro-rekapitalisering bemærkede stabilitetsfonden, at de foranstaltninger, den traf, f.eks. som beskrevet i betragtning (165) til nærværende afgørelse, var tilstrækkelige som beskyttelsesforanstaltninger i lyset af størrelsen af de modtagne støttebeløb og den langvarige redningsperiode. Desuden anførte stabilitetsfonden, at der var truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre, at de banker, som stabilitetsfonden deltog i, ikke udvekslede kommercielt følsomme oplysninger. Der var f.eks. tale om udnævnelse af forskellige repræsentanter for stabilitetsfonden til at sidde i disse banker, mandater til disse repræsentanter, som specifikt beskyttede mod en informationsstrøm mellem to repræsentanter, og klare interne instrukser til disse personer om ikke at videresende kommercielt følsomme oplysninger om banken. Desuden anførte stabilitetsfonden, at den ikke udøvede sine rettigheder i forbindelse med bankerne på en måde, som kunne forhindre, begrænse, forvride eller i betydelig grad formindske eller hæmme en effektiv konkurrence. Til sidst påpegede stabilitetsfonden, at medlemmerne af dens bestyrelse og dens medarbejdere var underlagt strenge regler om fortrolighed og betroede opgaver og bundet af bestemmelserne om forretningshemmelighed.
5.2. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE NEA PROTON BANK
(168)
Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland sine bemærkninger, som var udarbejdet af den græske nationalbank og stabilitetsfonden, til Nea Proton-indledningsafgørelsen.
5.2.1. Bemærkninger udarbejdet af den græske nationalbank
(169)
Den græske nationalbank bemærkede, at Nea Proton Bank som et overgangsinstitut ejet af stabilitetsfonden ikke kunne fremsende en langsigtet forretningsplan som selvstændig enhed. Desuden bemærkede den græske nationalbank, at den nøje fulgte gennemførelsen af den forretningsplan, der var udarbejdet af stabilitetsfonden for Nea Proton Bank og fremsendt til Kommissionen, for at sikre, at Nea Proton Bank kunne sælges inden for den lovbestemte periode.
(170)
Med hensyn til væksten i rentabiliteten påpegede den græske nationalbank, at størstedelen af væksten forventedes at komme i løbet af 2013 (når nettorenteindtjeningen forventedes at stige til 55,3 mio. EUR sammenlignet med 22,7 mio. EUR i 2012), at den primært ville stamme fra nedbringelsen af de samlede renteudgifter, og at den ville være resultatet af to faktorer, nemlig en roll-over af aftaleindskud, som tidligere gav en høj rente på bedre vilkår, og en reduktion på 30 % af de samlede udeståender på indskudskonti i første halvdel af 2012. Desuden understregede den græske nationalbank, at nettorenteindtægten fra 2013 ville stige stabilt og ikke rejse nogen tvivl om Nea Proton Banks evne til at nå målet.
5.2.2. Bemærkninger udarbejdet af stabilitetsfonden
(171)
Med hensyn til nødvendigheden af foranstaltningerne til fordel for Nea Proton Bank bemærkede stabilitetsfonden, at den græske nationalbank var den rette myndighed til at træffe en hvilken som helst afviklingsforanstaltning, og at stabilitetsfonden tilførte det nødvendige minimum af kapital i reguleringsøjemed.
(172)
Med hensyn til genoprettelsen af Nea Proton Banks langsigtede rentabilitet henviste stabilitetsfonden til afviklingsrammen, ifølge hvilken stabilitetsfonden skulle sælge Nea Proton Bank inden to år, og var enig med Kommissionen i, at Nea Proton Bank kunne indgå i en større og rentabel enhed. Selv om omstruktureringsplanen for Nea Proton Bank var baseret på en model for en selvstændig enhed, forklarede stabilitetsfonden, at dens mål var at lette salget af denne bank ved at gøre den mere attraktiv i investorernes øjne og forbedre dens finansielle resultater. Stabilitetsfonden bemærkede, at kapitaltilførslerne ikke alene gjorde det muligt for Nea Proton Bank at overholde minimumskravet til solvensgrad, men også at forbedre sin finansielle stilling og gøre sig selv mere attraktiv for andre små banker med hensyn til en eventuel fusion. Stabilitetsfonden bemærkede også, at den ekstra kapitaltilførsel havde været nødvendig for at dække værdiforringelsestabene som følge af PSI-programmet og de øgede hensættelser til tab på lån.
(173)
Stabilitetsfonden bemærkede, at Nea Proton Bank havde forbedret sine finansieringsomkostninger og indskydernes loyalitet. Nea Proton Banks afhængighed af Eurosystemet faldt i løbet af 2012, og den forbedrede sin likviditet. Den yderligere kapitaltilførsel havde bidraget til at sænke renten på indskud og forbedre rentetillægget. Nea Proton Bank havde allerede omlagt priserne på en del af sin udlånsportefølje ved hjælp af risikobaseret prissætning med rentesatser, der lå en del over finansieringsomkostningerne. Desuden ville den planlagte vækst i nettorenteindtægten blive realiseret ved hjælp af en konservativ ekspansion på erhvervskundemarkedet og ved at øge porteføljens kvalitet.
(174)
Stabilitetsfonden bemærkede, at Nea Proton Bank i 2012 havde nedbragt sine driftsomkostninger væsentligt, at dens kun to datterselskaber ville indstille driften, at dens deltagelse i forsikringsvirksomhed blev indskrænket i betydeligt omfang, og at dens ejendomshandelsaktiviteter ville blive lukket.
(175)
Endelig bemærkede stabilitetsfonden, at konkurrencefordrejningerne ville blive begrænset takket være Nea Proton Banks beskedne andel af de samlede bankaktiver i Grækenland og det forhold, at den ikke overvejede en aggressiv indlånspolitik.
5.3. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE NEW TT BANK
(176)
Den 19. juli 2013 fremsendte finansministeriet sine bemærkninger til New TT-indledningsafgørelsen.
(177)
Med hensyn til nødvendigheden af foranstaltning NTT1 tilføjede finansministeriet, at den nøjagtige værdi af aktiver og passiver, som blev overført til New TT Bank, var defineret på baggrund af de eksterne revisorers rapport i overensstemmelse med artikel 63E, stk. 6, i lov nr. 3601/2007.
(178)
For så vidt angår nødvendigheden af foranstaltning NTT2, bemærkede finansministeriet, at det andet tilpasningsprogram for Grækenland (revision 2, maj 2013) krævede salg af New TT Bank til en tredjepart inden 15. juli 2013.
(179)
Med hensyn til forrentningen af de to foranstaltninger NTT1 og NTT2 bemærkede finansministeriet, at stabilitetsfonden, som dækkede det udækkede finansieringsbehov indtil 31. december 2013 i stedet for HDIGF, fik en privilegeret plads foran de øvrige kreditorer i tilfælde af afvikling af de aktiver, der forblev hos TT Bank, og at kun medarbejdernes krav på 50 % af deres løn kom før stabilitetsfondens fordringer. Den bemærkede derfor, at udbyttet af afviklingen af sådanne aktiver primært ville gavne stabilitetsfonden og dermed reducere de omkostninger, som staten skulle bære.
(180)
Med hensyn til genoprettelse af New TT Banks langsigtede rentabilitet bemærkede finansministeriet, at New TT Bank som et overgangsinstitut skulle sælges inden to år efter stiftelsen heraf i overensstemmelse med artikel 63E i lov nr. 3601/2007. Salget af New TT Bank ville i tråd med MEFP fra maj 2013 blive gennemført inden 15. juli 2013 og dermed sikre dens aktiviteters rentabilitet på langt sigt.
6. VURDERING AF STØTTEN VEDRØRENDE DE OPKØBTE VIRKSOMHEDER
6.1. VURDERING AF STØTTEN VEDRØRENDE NEA PROTON BANK
6.1.1. Forekomst af statsstøtte og støttebeløb
(181)
Kommissionen skal afgøre, om der forekommer statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. I henhold til denne bestemmelse er statsstøtte enhver form for støtte, som ydes af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
6.1.1.1. Forekomst af statsstøtte i de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning (foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3)
(182)
Kapitaltilførslen på 80 mio. EUR fra den græske stat til Proton Bank i maj 2009 (foranstaltning Pr1), de græske statsobligationer for 78 mio. EUR, som Proton Bank fik i april 2009 (foranstaltning Pr2), og statsgarantien til Proton Bank for udstedte obligationer med en nominel værdi på 149,4 mio. EUR i juli 2010 (foranstaltning Pr3) blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning (113). I afgørelsen om godkendelse af denne ordning konkluderede Kommissionen, at de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til ordningen, ville udgøre statsstøtte.
(183)
Som konkluderet i betragtning 38 til Nea Proton-indledningsafgørelsen rummer Nea Proton Bank også Proton Banks aktiviteter. Foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3 har gavnet Nea Proton Bank, idet de bidrog til stabilisering og fortsættelse af de økonomiske aktiviteter, som blev overført til dem, og uden hvilke de ikke længere ville findes. Derfor mener Kommissionen, at de har gavnet de økonomiske aktiviteter, som blev overført til Nea Proton Bank.
6.1.1.2. Forekomst af statsstøtte i dækningen af det udækkede finansieringsbehov hos Nea Proton Bank (foranstaltning NP1)
(184)
I betragtning 31-37 til Nea Proton-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede fastslået, at foranstaltning NP1, interventionen fra HDIGF's afviklingsordning og stabilitetsfonden til dækning af det udækkede finansieringsbehov, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. I betragtning 38 til samme afgørelse betragtede Kommissionen Nea Proton Bank som den økonomiske modtager af denne foranstaltning, idet Nea Proton Bank rummer Proton Banks økonomiske aktiviteter, som fortsat eksisterer takket være støtten.
6.1.1.3. Forekomst af statsstøtte i tilførslen af startkapital fra stabilitetsfonden og yderligere aktiekapital fra stabilitetsfonden i 2012 (foranstaltning NP2)
(185)
I betragtning 41-43 til Nea Proton-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede fastslået, at stabilitetsfondens kapitaltilførsel på 250 mio. EUR og de yderligere kapitaltilførsler, der forventedes på tidspunktet for afgørelsen, der beløb sig til i alt 300 mio. EUR, udgjorde statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Som nævnt i betragtning (93) til nærværende afgørelse bidrog stabilitetsfonden i sidste ende med yderligere 265 mio. EUR i 2012 ud af de mulige ekstra 300 mio. EUR, hvilket bringer den samlede rekapitalisering i 2011 og 2012 op på 515 mio. EUR (foranstaltning NP2).
6.1.1.4. Forekomst af statsstøtte i kapitaltilførslen fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank forud for salget af denne til banken (NP3)
(186)
Kommissionen mener, at kapitaltilførslen fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank forud for salget af denne til banken, der beløb sig til 395 mio. EUR, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
(187)
Kapitaltilførslen blev leveret af stabilitetsfonden, som er en enhed, der er stiftet og finansieres af Grækenland til at støtte banker og således er oprettet ved hjælp af statslige midler. Desuden er foranstaltningen af selektiv karakter, eftersom kapitaltilførslen kun ydes til Nea Proton Bank.
(188)
Endvidere giver interventionen Nea Proton Bank en klar fordel, eftersom den sikrer bankvirksomhedens overlevelse. Uden kapitaltilførsel ville Nea Proton Bank med sin dybt negative kapital være gået konkurs. Under sådanne omstændigheder ville det ikke have været muligt at sælge Nea Proton Bank og integrere den i en større enhed. Desuden overholder rekapitaliseringen ikke det markedsøkonomiske investorprincip. Tværtimod muliggjorde rekapitaliseringen på 395 mio. EUR, at Nea Proton Bank kunne sælges for 1 EUR. En privat investor ville have valgt ikke at foretage en rekapitalisering og lade Nea Proton Bank gå konkurs og dermed spare 395 mio. EUR.
(189)
Nea Proton Bank konkurrerer med andre banker, herunder datterselskaber af udenlandske banker, som driver virksomhed i Grækenland eller er potentielt interesserede i at komme ind på det græske marked. Derfor har kapitaltilførslen en virkning for samhandelen mellem medlemsstaterne og er potentielt konkurrencefordrejende.
(190)
Kommissionen konkluderer, at kapitaltilførslen på 395 mio. EUR til Nea Proton Bank udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
Støttemodtager af foranstaltning NP3
(191)
Som allerede forklaret i betragtning 188 anser Kommissionen Nea Proton Bank for at være støttemodtageren af kapitaltilførslen på 395 mio. EUR til Nea Proton Bank, idet støtten gjorde det muligt for den at videreføre sine økonomiske aktiviteter hos banken.
(192)
Med hensyn til hvorvidt salget af Nea Proton Bank indebærer statsstøtte til banken i overensstemmelse med punkt 49 i bankmeddelelsen fra 2008, skal Kommissionen vurdere, om visse krav er opfyldt. Den skal navnlig undersøge, om i) salgsprocessen var åben og ikkediskriminerende, ii) salget foregik på markedsvilkår, og iii) pengeinstituttet eller staten maksimerede salgsprisen på de involverede aktiver og passiver.
(193)
Banken erhvervede aktierne i Nea Proton Bank, fordi den indsendte det eneste gyldige bud i forbindelse med den ikkediskriminerende udbudsprocedure, som andre banker og pengeinstitutter kunne deltage i. En finansiel rådgiver fra stabilitetsfonden kontaktede en lang række banker, pengeinstitutter og sponsorer, og kun fire udviste interesse i at købe Nea Proton Bank, og heraf indsendte kun to et endeligt bud, nemlig banken og en hedgefond (114). Bankens tilbud var det eneste, som overholdt stabilitetsfondens udbudsvejledning.
(194)
Fordi den finansielle rådgiver kontaktede et stort antal banker og på forhånd havde opstillet krav og en tidsfrist, man skulle overholde, hvis buddene skulle være gyldige, mener Kommissionen, at udbuddet var åbent og ikkediskriminerende. Kommissionen konkluderer derfor, at udbudsproceduren tillader den at udelukke forekomsten af statsstøtte til køberen.
(195)
Banken betalte én euro for købet, og stabilitetsfonden afgav løfte om at rekapitalisere Nea Proton Bank forud for salget af den. Denne negative pris (når man tager højde for rekapitaliseringen af Nea Proton Bank lige før salget) udelukker ikke, at salgsprisen afspejler virksomhedens markedsværdi (115), eftersom Nea Proton Bank havde en klart negativ nettokapital og forventedes fortsat at give tab. Kommissionen har ingen grund til at tro, at det afgivne bud og den erlagte pris ikke afspejlede markedsprisen på virksomheden. Som følge heraf konkluderer Kommissionen i overensstemmelse med punkt 49 i bankmeddelelsen fra 2008, punkt 20 i omstruktureringsmeddelelsen og sin egen afgørelsespraksis (116), at salgsprisen var markedsprisen, og at den kan udelukke statsstøtte til banken.
6.1.1.5. Konklusion om forekomsten af statsstøtte og det samlede modtagne støttebeløb
(196)
På baggrund af betragtning (182)-(190) mener Kommissionen, at foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3, NP1, NP2 og NP3 alle opfylder de betingelser, der er fastlagt i traktatens artikel 107, stk. 1, og udgør statsstøtte. Med hensyn til foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3 konkluderer Kommissionen, eftersom de bidrog til den fortsatte eksistens af Proton Banks aktiviteter, som senere blev overført til Nea Proton Bank, at de kan anses for også at gavne Nea Proton Bank, som rummer disse aktiviteter. Som allerede anført i betragtning (184) er støttemodtageren af foranstaltning NP1 Nea Proton Bank, som rummer de overførte aktiviteter fra Proton Bank. Desuden er Nea Proton Bank også støttemodtager af foranstaltning NP2 og NP3.
(197)
Derfor konkluderer Kommissionen, at Nea Proton Banks aktiviteter har fået statsstøtte i form af kapitalforanstaltninger for 2 111,6 mio. EUR (foranstaltning Pr1, NP1, NP2 og NP3), statsgarantier for 149,4 mio. EUR (foranstaltning Pr2) og græske statsobligationer for 78 mio. EUR (foranstaltning Pr2) som vist i tabel 9.
Tabel 9
Overblik over den samlede støtte til Proton Bank og Nea Proton Bank
Støttemodtager
Foranstaltning
Støttens art
Støttebeløb (mio. EUR)
Proton Banks aktiviteter
Pr1
Rekapitalisering
80
Nea Proton Banks aktiviteter
NP1
Finansiering af udækket finansieringsbehov fra PB til NPB
1 121,6
NP2
Rekapitalisering
515
NP3
Rekapitalisering
395
Kapitalstøtte ydet i alt
2 111,6
Støttemodtager
Foranstaltning
Støttens art
Proton Banks aktiviteter
Pr2
Statsobligationslån
78
Pr3
Garanti
149,4
Likviditetsstøtte ydet i alt
227,4
6.1.2. Retsgrundlag for vurderingen af støttens forenelighed
(198)
Traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), giver Kommissionen beføjelse til at afgøre, at støtten er forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«.
(199)
Kommissionen har anerkendt, at den globale finansielle krise kan skabe alvorlige forstyrrelser i en medlemsstats økonomi, og at foranstaltningerne til støtte for bankerne kan bidrage til at afhjælpe sådanne forstyrrelser. Dette er blevet bekræftet i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og omstruktureringsmeddelelsen. På baggrund af den på ny anspændte situation på de finansielle markeder mener Kommissionen fortsat, at forudsætningerne for, at en støtte kan godkendes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), er opfyldt. Kommissionen bekræftede denne holdning ved at vedtage forlængelsesmeddelelsen fra 2011 (117) og bankmeddelelsen fra 2013 (118).
(200)
Med hensyn til den græske økonomi har Kommissionen i sine afgørelser om godkendelse og forlængelse af den græske bankstøtteordning samt sin godkendelse af statsstøtteforanstaltninger ydet af Grækenland til forskellige banker (119) anerkendt, at der består en trussel om alvorlige forstyrrelser af den græske økonomi, og at statens støtte til bankerne er egnet til at afhjælpe denne forstyrrelse. Støtteforanstaltningerne skal derfor vurderes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(201)
Hvis statsstøtte skal være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), skal den opfylde de generelle forenelighedskriterier:
a) hensigtsmæssighed: Støtten skal være klart målrettet for effektivt at kunne afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i økonomien. Dette ville ikke være tilfældet, hvis foranstaltningen ikke var egnet til at afhjælpe forstyrrelsen.
b) nødvendighed: Støtten skal både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå det fastsatte mål. Derfor skal den udgøre det minimum, der er nødvendigt for at nå målet, og have den form, der er bedst egnet til at afhjælpe forstyrrelsen.
c) proportionalitet: De positive virkninger af foranstaltningen skal afvejes nøje mod konkurrencefordrejningerne, for at fordrejningerne kan begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå målene med foranstaltningen.
(202)
Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.
(203)
Rekapitaliseringsmeddelelsen (120) indeholder yderligere retningslinjer for det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitaltilførsler.
(204)
Endelig har Kommissionen forklaret i sin omstruktureringsmeddelelse (121), hvordan den vil vurdere omstruktureringsplaner. I sin vurdering af omstruktureringsplanen for banken i henhold til omstruktureringsmeddelelsen vil Kommissionen tage hensyn til alle foranstaltningerne i tabel 7.
6.1.3. Forenelighedsvurdering af støtteforanstaltningerne i henhold til bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
6.1.3.1. Foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008
(205)
Foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3 blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning. Foranstaltningerne i henhold til denne ordning er allerede blevet vurderet til at være forenelige med det indre marked i Kommissionens afgørelse af 19. november 2008.
6.1.3.2. Foranstaltning NP1 og NP2's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
(206)
Kommissionen godkendte foranstaltning NP1 og NP2 som redningsstøtte i Nea Proton-indledningsafgørelsen. Men som nævnt i betragtning (142) udtrykte Kommissionen sin tvivl om nødvendigheden af beløbsstørrelsen for foranstaltning NP2, med hensyn til hvorvidt Nea Proton Bank ville kunne genoprette sin langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed, og satte derfor spørgsmålstegn ved, at en isoleret omstrukturering var den billigste tilgængelige løsning. Denne tvivl blev bortvejret af salget af Nea Proton Bank til banken den 15. juli 2013. Eftersom Nea Proton Bank blev solgt i en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende procedure til banken, anses den pris, som banken betalte, for at være markedsprisen. Som følge deraf var størrelsen af den kapitaltilførsel, som staten foretog før salget, nødvendig for et vellykket salg. Integrationen af Nea Proton Bank i bankens aktiviteter vil løse Nea Proton Banks problemer med den langsigtede rentabilitet i lyset af den omstruktureringsplan, som bankens fremlagde for Kommissionen.
6.1.3.3. Foranstaltning NP3's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
6.1.3.3.1. Hensigtsmæssighed
(207)
For så vidt angår hensigtsmæssigheden af foranstaltning NP3 - stabilitetsfondens kapitaltilførsel på 395 mio. EUR i Nea Proton Bank før salget heraf til banken - mener Kommissionen, at foranstaltningen er hensigtsmæssig, fordi den bidrog til, at Nea Proton Banks aktiviteter overlevede. Disse aktiviteter ville ikke have kunnet fortsætte uden støtten fra stabilitetsfonden, idet Nea Proton Bank havde en negativ egenkapital på tidspunktet for salget af den til banken og fortsatte med at lide tab. Ingen bank ville have købt Nea Proton Bank uden en forudgående rekapitalisering. Foranstaltningen sikrer derfor, at den finansielle stabilitet i Grækenland opretholdes. På den baggrund finder Kommissionen, at foranstaltningen er egnet som redningsstøtte.
6.1.3.3.2. Nødvendighed
(208)
Ifølge bankmeddelelsen fra 2008 skal støtteforanstaltningen både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå målet for foranstaltningen. Det betyder, at en kapitaltilførsel skal være det nødvendige minimum for at nå dette mål.
(209)
Som den græske nationalbank anførte i sit brev af 19. juli 2013, kunne en afvikling af Nea Proton Bank have fået en afsmittende virkning, sat gang i en ny systemisk krise og undermineret den tillid, som netop var blevet genskabt til banksystemet efter gennemførelsen af rekapitaliseringsprocessen. Kommissionen finder, at disse faktorer for finansiel stabilitet understøtter nødvendigheden af foranstaltning NP3.
(210)
For så vidt angår størrelsen af interventionen, var tallet 395 mio. EUR fastlagt ved en åben og ikkediskriminerende udbudsprocedure. Banken har foretaget en due diligence-undersøgelse af Nea Proton Bank. Bankens bud, som forudsatte rekapitaliseringen på 395 mio. EUR forud for købet af Nea Proton Bank, var beregnet til at kunne opfylde minimumskravet til solvensgrad på 9 % og gøre det muligt at foretage hensættelser for yderligere 119 mio. EUR til forventede yderligere tab på lån og forventede tab før skat frem til 2016. Kommissionen konkluderer, at støtten på 395 mio. EUR var nødvendig.
(211)
Med hensyn til forrentningen af støtten vil stabilitetsfonden, da salgsprisen blev fastsat til 1 EUR, ikke få penge tilbage. Dens bidrag er det samme som et tilskud. Som angivet i punkt 44 i rekapitaliseringsmeddelelsen kan en utilstrækkeligt forrentet rekapitalisering kun godtages i tilfælde af nødlidende banker, som ikke kan betale renter. Kommissionen mener, at det er tilfældet for Nea Proton Bank. Den manglende forrentning udløser behovet for en gennemgribende omstrukturering i overensstemmelse med rekapitaliseringsmeddelelsen.
(212)
Kommissionen konkluderer, at foranstaltningen er nødvendig som redningsstøtte med hensyn til både beløb og form for at nå målet om at begrænse forstyrrelsen i det græske banksystem og økonomien som helhed.
6.1.3.3.3. Proportionalitet
(213)
Kommissionen bemærker, at Nea Proton Banks økonomiske aktiviteter er blevet overført til banken i forbindelse med fusionen, hvorved Nea Proton Bank blev indlemmet i banken. Det forhold, at støtten redder disse økonomiske aktiviteter, kunne teoretisk set skabe konkurrencefordrejninger. Kommissionen bemærker dog Nea Proton Banks beskedne størrelse og salgsproceduren, hvor konkurrenterne havde lejlighed til at byde på Nea Proton Bank. Desuden vil Nea Proton Banks økonomiske aktiviteter umiddelbart efter overdragelsen være fuldt integreret i banken og ophøre med at eksistere som separat økonomisk aktivitet eller konkurrent. Kommissionen konkluderer derfor, at støtten ikke medfører uberettigede fordrejninger af konkurrencen.
6.1.3.3.4 Konklusion vedrørende foranstaltning NP3's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
(214)
Kommissionen konkluderer således, at foranstaltning NP3 er hensigtsmæssig, nødvendig og i lyset af den forventede gennemgribende omstrukturering af banken, hvori Nea Proton Banks økonomiske aktiviteter nu indgår, proportional i forhold til det tilsigtede mål.
6.1.4. Støtteforanstaltningens forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen
(215)
I betragtning 60, 61, 78 og 79 til Nea Proton-indledningsafgørelsen vedrørende foranstaltning NP1 og NP2 bemærkede Kommissionen, at Nea Proton Bank sandsynligvis ikke ville kunne forrente statsstøtten, den havde modtaget, og understregede, at den manglende forrentning udløste behovet for en gennemgribende omstrukturering. I betragtning (211) bemærkede Kommissionen vedrørende forrentningen af foranstaltning NP3, at stabilitetsfonden ikke får nogen af de 395 mio. EUR tilbage, som den tilførte Nea Proton Bank lige før salget heraf (foranstaltning NP3), fordi salgsprisen blev sat til 1 EUR. Desuden får den græske stat ikke noget tilbage fra de præferenceaktier, der blev udstedt til den i maj 2009, eftersom de fordringer, der knyttede sig dertil, gik tabt i den afviklede Proton Bank. Kommissionen konkluderer derfor, at den manglende forrentning udløser behovet for en gennemgribende omstrukturering, både med hensyn til rentabilitetsforanstaltninger og foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.
6.1.4.1. Sikring af langsigtet rentabilitet i Nea Proton Banks aktiviteter gennem et salg
(216)
Ifølge punkt 21 i omstruktureringsmeddelelsen skal det overvejes, når et nødlidende kreditinstitut ikke troværdigt kan sikre sin overlevelse på langt sigt, at foretage en velordnet afvikling eller sælge det på auktion. Medlemsstaterne kan derfor tilskynde til, at urentable aktører forsvinder fra markedet, og samtidig sørge for, at deres udtræden fra markedet af hensyn til den finansielle stabilitet sker inden for en passende tidsramme.
(217)
I Nea Proton-indledningsafgørelsen rejste Kommissionen alvorlig tvivl om, hvorvidt Nea Proton Bank kunne genoprette sin langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed, og påpegede de synergieffekter, som kunne opnås ved at integrere den i en stor finansiel enhed.
(218)
I så henseende præciseres det i punkt 17 i omstruktureringsmeddelelsen, at salget af en nødlidende bank til et andet pengeinstitut kan bidrage til at genoprette den langsigtede rentabilitet, hvis køberen er rentabel og i stand til at opsuge overførslen af den nødlidende bank, og til at genskabe markedets tillid. I overensstemmelse med MEFP skulle der desuden ske en yderligere konsolidering i banksektoren, og stabilitetsfonden skulle sælge Nea Proton Bank inden 15. juli 2013.
(219)
Som anført i afsnit 7.5.2 kan banken på grundlag af sin omstruktureringsplan anses for at være en rentabel enhed. Det forhold, at Nea Proton Banks aktiviteter var blevet overført til banken, gør det derfor muligt at genoprette dens langsigtede rentabilitet. Det forhold, at Nea Proton Bank er fuldt integreret i banken og forsvinder som selvstændig konkurrent, udgør den gennemgribende omstrukturering, der er nødvendig som følge af den utilstrækkelige forrentning af statsstøtten.
6.1.4.2. Egetbidrag og byrdefordeling
(220)
I Nea Proton-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt omstruktureringsomkostningerne var begrænset til et minimum. Denne tvivl skyldtes den iagttagelse, at Nea Proton Bank ikke kunne genoprette sin langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed uden at pådrage sig høje omkostninger. Integrationen af Nea Proton Bank i banken, som er en større enhed med it-infrastruktur og en risikostyringsstruktur, bortvejrer denne tvivl. Salget til banken bidrager til at begrænse omstruktureringsomkostningerne til et minimum.
(221)
Med hensyn til aktionærernes og de efterstillede kreditorers bidrag til omstruktureringsomkostningerne har Kommissionen allerede i betragtning 77 til Nea Proton-indledningsafgørelsen fastslået, at aktionærerne og de efterstillede kreditorer ikke blev flyttet med til Nea Proton Bank, men forblev i Proton Bank, dvs. enheden, der var under afvikling. Kommissionen mente således, at der var sikret et tilstrækkeligt byrdebidrag fra aktionærer og efterstillede kreditorer.
6.1.4.3. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(222)
Med hensyn til foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger bestemmes det i punkt 30 i omstruktureringsmeddelelsen, at »Udgangspunktet for Kommissionens vurdering af behovet for sådanne foranstaltninger vil være størrelsen, rækkevidden og omfanget af de aktiviteter, som den pågældende bank vil have efter gennemførelsen af en troværdig omstruktureringsplan. Disse foranstaltningers art og form vil afhænge af to kriterier: for det første støttebeløbets størrelse og de vilkår og omstændigheder, hvorunder støtten er ydet, og for det andet forholdene på det marked eller de markeder, hvor den modtagende bank vil operere.«
(223)
Med hensyn til det modtagne støttebeløb bemærker Kommissionen det samlede modtagne støttebeløb i form af kapital for 2 111,6 mio. EUR (Pr1, NP1, NP2 og NP3) ud over statslig likviditetsstøtte for 149,4 mio. EUR (Pr3) og græske statsobligationer for 78 mio. EUR (Pr2). Foranstaltning Pr1 svarede til 4,6 % af Proton Banks risikovægtede aktiver på det tidspunkt. Foranstaltning NP1, dvs. dækningen af det udækkede finansieringsbehov fra overførslen af aktiviteterne fra Proton Bank til Nea Proton Bank, svarede til ca. 36 % af Proton Banks risikovægtede aktiver ved udgangen af 2010 eller 84 % af Nea Proton Banks risikovægtede aktiver på tidspunktet for stiftelsen af den. Startkapitaltilførslen fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank, som var led i foranstaltning NP2, svarede til ca. 18,8 % af sidstnævntes risikovægtede aktiver på tidspunktet for stiftelsen af den. De yderligere kapitaltilførsler, som var led i foranstaltning NP2, svarede til ca. 34,2 % af Nea Proton Banks risikovægtede aktiver (baseret på data fra 31. december 2012 (122)). Som anført i betragtning 80 til Nea Proton-indledningsafgørelsen repræsenterede foranstaltning NP1 og NP2 over 50 % af Proton Banks risikovægtede aktiver eller over 130 % af Nea Proton Banks risikovægtede aktiver. Aktiekapitaltilførslen forud for salget til banken, dvs. foranstaltning NP3, svarede til ca. 48,7 % af Nea Proton Banks risikovægtede aktiver (baseret på data fra 31. maj 2013). Sådanne støttebeløb i kombination med manglen på forrentning kræver en kraftig indskrænkning af støttemodtagerens tilstedeværelse på markedet.
(224)
For så vidt angår det marked, hvorpå Nea Proton Bank drev virksomhed, påpegede Kommissionen i betragtning 82 til Nea Proton-indledningsafgørelsen, at Proton Bank var en meget lille bank (ca. 1 % i markedsandel af de græske bankers samlede aktiver), hvorfor Proton Banks aktiver og passiver, der blev overført til Nea Proton Bank, var af en forholdsvis beskeden størrelse i forhold til det græske banksystem. Derfor konkluderede den, at konkurrencefordrejningerne som følge af statsstøtten til Nea Proton Bank trods det exceptionelt store støttebeløb kunne anses for at være begrænsede.
(225)
Desuden blev Nea Proton Banks aktiviteter tilbudt konkurrenterne i et åbent udbud. Efter salget ophørte Nea Proton Bank med at eksistere som selvstændig enhed, da den blev fuldt integreret i banken.
(226)
Kommissionen konkluderer, at der med Nea Proton Banks beskedne størrelse, den åbne udbudsprocedure og det forhold, at Nea Proton Bank ophører med at eksistere som selvstændig konkurrent, ikke sker uberettigede fordrejninger af konkurrencen trods det meget store støttebeløb og den manglende forrentning.
6.1.4.4. Konklusion vedrørende foreneligheden med omstruktureringsmeddelelsen
(227)
På grundlag af analysen i betragtning (216)-(226) ovenfor konkluderer Kommissionen, at salget af Nea Proton Bank og dens indlemmelse i banken sikrer Nea Proton Banks langsigtede rentabilitet, at støtten er begrænset til det nødvendige minimum, og at der ikke foregår uberettiget fordrejning af konkurrencen.
(228)
Alle støtteforanstaltningerne angivet i tabel 7 bør derfor erklæres forenelige med det indre marked.
6.2. VURDERING AF STØTTEN VEDRØRENDE NEW TT BANK
6.2.1. Forekomst af statsstøtte og støttebeløb
(229)
Kommissionen skal afgøre, om foranstaltningen udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
6.2.1.1. Forekomst af statsstøtte i dækningen af det udækkede finansieringsbehov fra overførslen af T Banks aktiver og passiver (foranstaltning T)
(230)
I betragtning 26-32 til T Bank-afgørelsen har Kommissionen allerede fastslået, at foranstaltning T, dvs. interventionen fra HDIGF's afviklingsordning og stabilitetsfonden til dækning af det udækkede finansieringsbehov fra overførslen af T Banks aktiver og passiver til TT Bank, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. I betragtning 33 til samme afgørelse anså Kommissionen T Banks økonomiske aktiviteter, som blev overført til TT Bank, for at være støttemodtageren af statsstøtten, da de fortsatte med at eksistere takket være den modtagne støtte.
6.2.1.2. Forekomst af statsstøtte i rekapitaliseringen, der blev ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen til TT Bank (foranstaltning TT).
(231)
Den græske stats kapitaltilførsel på 224,96 mio. EUR til TT Bank (foranstaltning TT) blev ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, der var en del af den græske bankstøtteordning (123). I afgørelsen om godkendelse af denne ordning konkluderede Kommissionen, at de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til ordningen, ville udgøre statsstøtte. Foranstaltning TT udgjorde følgelig statsstøtte til TT Bank.
(232)
Som Kommissionen bemærkede i betragtning 98 til New TT-indledningsafgørelsen, ligger de økonomiske aktiviteter, som TT Bank, herunder T Bank, tidligere drev, nu hos New TT Bank.
6.2.1.3. Forekomst af statsstøtte i dækningen af det udækkede finansieringsbehov hos New TT Bank (foranstaltning NTT1)
(233)
I betragtning 53-57 til New TT-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede fastslået, at foranstaltning NTT1, interventionen fra HDIGF's afviklingsordning og stabilitetsfonden til dækning af det udækkede finansieringsbehov hos New TT Bank, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. I betragtning 54 til samme afgørelse betragtede Kommissionen New TT Bank som støttemodtageren, idet New TT Bank rummer TT Banks økonomiske aktiviteter, som fortsat eksisterer takket være støtten.
6.2.1.4. Forekomst af statsstøtte i tilførslen af startkapital (foranstaltning NTT2)
(234)
I betragtning 49-52 til New TT-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede fastslået, at foranstaltning NTT2, dvs. startkapitaltilførslen fra stabilitetsfonden på 500 mio. EUR til New TT Bank, udgør statsstøtte til New TT Bank efter traktatens artikel 107, stk. 1.
6.2.1.5. Forekomsten af statsstøtte til køberen af New TT Bank
(235)
Banken købte aktierne i New TT Bank i forbindelse med en åben og ikkediskriminerende udbudsprocedure. Ifølge oplysninger fra de græske myndigheder den 15. juli 2013 kontaktede en finansiel rådgiver et stort antal udenlandske og græske banker og investorer, og kun de fire største græske banker afgav endelige bud. Da den finansielle rådgiver kontaktede et stort antal banker, konkluderer Kommissionen, at udbudsproceduren var åben og ikkediskriminerende. Bankens bud blev anset for at være det bedste set ud fra beløb og betalingsform.
(236)
Nærmere betegnet gav banken tilsagn om at betale stabilitetsfonden i alt 681 mio. EUR i form af nyudstedte ordinære aktier. Det næsthøjeste bud var et bud på 500 mio. EUR kontant. Det var derfor 26,58 % lavere end bankens bud. Ifølge brev af 8. juli 2013 fra den græske nationalbank kunne et bud om kontant betaling fra en græsk bank ikke komme i betragtning, hvis den fortsat havde behov for finansiering fra Eurosystemet, og især ikke hvis den modtog likviditetsstøtte i en nødsituation. Det næsthøjeste bud opfyldte derfor ikke den græske nationalbanks krav.
(237)
Det bør også bemærkes, at stabilitetsfonden ifølge salgskontrakten modtog 1 418 750 000 nye ordinære aktier i banken til en emissionskurs på 0,48 EUR pr. styk (124). Med denne transaktion øgede stabilitetsfonden sin aktiebeholdning i banken fra 93,55 % til 95,23 %.
(238)
Kommissionen konkluderer derfor, at købet ikke udgør statsstøtte til køberen.
6.2.1.6. Konklusion vedrørende forekomsten af statsstøtte
(239)
På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at foranstaltning T, TT, NTT1 og NTT2 alle udgør statsstøtte. Med hensyn til foranstaltning T konkluderer Kommissionen, at støtten kom T Banks aktiviteter til gavn, idet de blev overført til TT Bank og senere til New TT Bank. Med hensyn til foranstaltning TT konkluderer Kommissionen, at den kom TT Banks aktiviteter til gavn, idet de blev overført til New TT Bank. Støttemodtageren af foranstaltning NTT1 og NTT2 er New TT Bank.
(240)
Kommissionen konkluderer derfor, at T Banks økonomiske aktiviteter, der blev overført til TT Bank og senere New TT Bank, har fået rekapitaliseringsstøtte for 677 mio. EUR, mens TT Banks aktiviteter, der blev overført til New TT Bank, har modtaget statsstøtte i form af kapitalstøtte for 4 457,96 mio. EUR (foranstaltning TT, NTT1 og NTT2).
Tabel 10
Overblik over den samlede støtte til T Bank, TT Bank og New TT Bank
Støttemodtager
Foranstaltning
Beskrivelse
Støttebeløb (mio. EUR)
T Banks aktiviteter
T
Finansiering af udækket finansieringsbehov fra T til TT
677
TT Banks aktiviteter
TT
Rekapitalisering
224,96
New TT Banks aktiviteter
NTT1
Finansiering af udækket finansieringsbehov fra TT Bank til New TT Bank
3 732,6
NTT2
Startkapital
500
6.2.2. Retsgrundlag for vurderingen af støttens forenelighed
(241)
Traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), giver Kommissionen beføjelse til at afgøre, at støtten er forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«.
(242)
Som forklaret i betragtning (199) og (200) bør retsgrundlaget for vurderingen af støtteforanstaltningerne til græske banker nu være traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(243)
Som forklaret i betragtning (201) skal en statsstøtte for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier, nemlig hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet.
(244)
Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.
(245)
Rekapitaliseringsmeddelelsen (125) indeholder yderligere retningslinjer for det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitaltilførsler.
(246)
Endelig har Kommissionen forklaret i sin omstruktureringsmeddelelse (126), hvordan den vil vurdere omstruktureringsplaner. I sin vurdering af omstruktureringsplanen for banken i henhold til omstruktureringsmeddelelsen vil Kommissionen tage hensyn til alle foranstaltningerne i tabel 8.
6.2.3. Støtteforanstaltningernes forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
6.2.3.1. Foranstaltning T's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
(247)
Med hensyn til foranstaltning T fandt Kommissionen i sin T Bank-afgørelse, at interventionen opfylder kravene i traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), og afgjorde, at den var forenelig med det indre marked af hensyn til den finansielle stabilitet i en periode på seks måneder fra datoen for vedtagelsen af indledningsafgørelsen. De græske myndigheder fremsendte ikke en ajourført omstruktureringsplan for TT Bank, hvor der blev taget højde for integrationen af T Banks aktiviteter i TT Bank, inden udløbet af perioden på seks måneder. Men i betragtning 83 til New TT-indledningsafgørelsen mente Kommissionen, at denne undladelse var forståelig, da der i mellemtiden var truffet beslutning om, at TT Bank skulle afvikles. Da de græske myndigheder fremlagde en omstruktureringsplan for New TT Bank i januar 2013 og en ajourført plan i marts 2013, som begge omhandler de aktiviteter, der blev overført fra T Bank til TT Bank, godkendte Kommissionen i sin New TT-indledningsafgørelse midlertidigt foranstaltning T som redningsstøtte, indtil den kunne træffe en endelig afgørelse om foranstaltning T, TT, NTT1 og NTT2.
6.2.3.2. Foranstaltning TT's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008
(248)
I sin afgørelse af 19. november 2008 (127) har Kommissionen allerede konkluderet, at foranstaltning TT, der blev ydet i maj 2009 i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, som er led i den græske bankstøtteordning, udgør forenelig redningsstøtte i henhold til bankmeddelelsen fra 2008. I afgørelsen af 19. november 2008 henvistes ikke til rekapitaliseringsmeddelelsen, som ikke var vedtaget på det tidspunkt.
6.2.3.3. Foranstaltning NTT1 og NTT2's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen
(249)
Kommissionen har allerede midlertidigt godkendt foranstaltning NTT1 og NTT2 som redningsstøtte i New TT-indledningsafgørelsen.
6.2.4. Støtteforanstaltning T, TT, NTT1 og NTT2's forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen
6.2.4.1. Manglende passende forrentning af støtten tages i betragtning ved vurderingen i henhold til omstruktureringsmeddelelsen.
(250)
I betragtning 45 til T Bank-afgørelsen bemærkede Kommissionen, at HDIGF og stabilitetsfonden sandsynligvis ikke vil få penge tilbage, og at finansieringen af det udækkede finansieringsbehov fra overførslen af T Bank til TT Bank derfor er at ligne ved et tilskud. Desuden kunne stabilitetsfonden som konkluderet i betragtning 101 til New TT-indledningsafgørelsen kun forvente at få en del af sin startkapitaltilførsel på 500 mio. EUR tilbage (foranstaltning NTT2). Desuden bemærkede Kommissionen, at der ikke vil ske forrentning af stabilitetsfondens finansiering af det udækkede finansieringsbehov fra overførslen af TT Bank til New TT bank (foranstaltning NTT1), og at det er meget lidt sandsynligt, at stabilitetsfonden kan få ret meget tilbage af de 3,7 mia. EUR. Endelig bemærker Kommissionen, at staten højst sandsynligt ikke får noget som helst tilbage for foranstaltning TT, eftersom dens fordringer knyttet til præferenceaktier udstedt i maj 2009 bestod over for TT Bank, der skulle afvikles.
(251)
Som anført i betragtning 77 og 102 til New TT-indledningsafgørelsen udløser manglen på forrentning behovet for gennemgribende omstrukturering, såvel i form af rentabilitetsforanstaltninger som foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.
6.2.4.2. Sikring af langsigtet rentabilitet i New TT Banks aktiviteter gennem et salg
(252)
Ifølge punkt 21 i omstruktureringsmeddelelsen skal det overvejes, når et nødlidende kreditinstitut ikke troværdigt kan sikre sin overlevelse på langt sigt, at foretage en velordnet afvikling eller sælge det på auktion.
(253)
I afsnit 3.2.4.1 i New TT-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen alvorlig tvivl om, hvorvidt New TT bank kunne genoprette sin langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed, og hvorvidt New TT Bank kunne virkeliggøre den planlagte vækst i indtægterne. Desuden påpegede den, at New TT Bank kun havde truffet et begrænset antal foranstaltninger til at generere overskud, og at der manglende foranstaltninger fra New TT Banks side til nedbringelse af personaleomkostninger og rationalisering af filialnettet. Den henviste også til de synergieffekter, der kunne opnås ved integrering af New TT Bank i en større finansiel enhed.
(254)
I så henseende præciseres det i punkt 17 i omstruktureringsmeddelelsen, at salget af en nødlidende bank til et andet pengeinstitut kan bidrage til at genoprette den langsigtede rentabilitet, hvis køberen er rentabel og i stand til at opsuge overførslen af den nødlidende bank, og til at genskabe markedets tillid. I overensstemmelse med MEFP blev salget af New TT Bank endvidere prioriteret af hensyn til almenvellet og den finansielle stabilitet samt for at beskytte stabilitetsfondens aktiver.
(255)
Som anført i afsnit 7.5.2 kan banken på grundlag af sin omstruktureringsplan anses for at være en rentabel enhed. Det forhold, at New TT Banks aktiviteter nu ligger hos banken, gør det derfor muligt at genoprette deres langsigtede rentabilitet. New TT bank ophører med at eksistere som selvstændig konkurrent. Driftsfusionen mellem New TT Bank og banken blev afsluttet den 14. april 2014. Filialnettet under navnet Hellenic Postbank vil blive reduceret (banken agter at fastholde navnet Hellenic Postbank til visse filialer, mens navnet T Bank forsvinder, og T Bank-filialnettet næsten lukkes helt) i kombination med den fulde driftsmæssige integration af sagsbehandlingen og andre hovedkontorfunktioner i banken. Kommissionen konkluderer, at omstruktureringsplanen sikrer, at der vil blive gennemført en gennemgribende omstrukturering som følge af utilstrækkelig forrentning.
6.2.4.3. Egetbidrag og byrdefordeling
(256)
Kommissionens tvivl i betragtning 99 til New TT-indledningsafgørelsen om, hvorvidt omstruktureringsomkostningerne var steget på grund af omstruktureringen af New TT Bank som selvstændig enhed, blev bortvejret af den frivillige fratrædelsesordning (128), som blev gennemført i juli 2013 af New TT Bank for den alene, og af salget af New TT Bank til banken. Nærmere betegnet begrænser rationaliseringen af filialnettet, den fulde integration af T Bank og den fulde driftsmæssige integration af New TT Bank i banken omstruktureringsomkostningerne til det nødvendige minimum.
(257)
Med hensyn til aktionærernes og de efterstillede kreditorers bidrag til byrden har Kommissionen allerede i betragtning 100 til New TT-indledningsafgørelsen fastslået, at aktionærerne og de efterstillede kreditorer ikke blev overført til New TT Bank, men forblev i TT Bank, dvs. enheden, der var under afvikling. Kommissionen mente således, at der var sikret et tilstrækkeligt byrdebidrag fra aktionærer og efterstillede kreditorer.
(258)
Kommissionen mener derfor, at omstruktureringsomkostningerne er begrænset til det nødvendige minimum, og at der er opnået en tilstrækkelig byrdefordeling. Som allerede konkluderet i betragtning (251) udløste den manglende forrentning imidlertid behovet for en gennemgribende omstrukturering, både med hensyn til rentabilitetsforanstaltninger og foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.
6.2.4.4. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(259)
Med hensyn til foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger bestemmes det i punkt 30 i omstruktureringsmeddelelsen, at »Udgangspunktet for Kommissionens vurdering af behovet for sådanne foranstaltninger vil være størrelsen, rækkevidden og omfanget af de aktiviteter, som den pågældende bank vil have efter gennemførelsen af en troværdig omstruktureringsplan. Disse foranstaltningers art og form vil afhænge af to kriterier: for det første støttebeløbets størrelse og de vilkår og omstændigheder, hvorunder støtten er ydet, og for det andet forholdene på det marked eller de markeder, hvor den modtagende bank vil operere.«
(260)
Med hensyn til det modtagne støttebeløb minder Kommissionen om, at den i betragtning 104 til New TT-indledningsafgørelsen bemærkede, at New TT Bank har modtaget 4,6 mia. EUR i støtte (foranstaltning NTT1 og NTT2), som udgør over 70 % af TT Banks risikovægtede aktiver og over 90 % af New TT Banks risikovægtede aktiver. Desuden bemærkede Kommissionen, at TT Bank (som er den juridiske enhed, der tidligere varetog de aktiviteter, der blev overført til New TT Bank) tidligere havde modtaget støtte i henhold til den græske bankstøtteordning (129). TT Bank fik en kapitaltilførsel på 224,96 mio. EUR i form af præferenceaktier (foranstaltning TT), som svarede til 2,9 % af dens risikovægtede aktiver på det tidspunkt. Med hensyn til afviklingen af T Bank fik T Banks aktiviteter, der blev overført til TT Bank, endvidere en afviklingsstøtte på ca. 678 mio. EUR (foranstaltning T), som svarede til 37,7 % af T Banks risikovægtede aktiver pr. datoen for fusionen (31. marts 2011). Sådanne støttebeløb i kombination med manglen på forrentning kræver en gennemgribende omstrukturering.
(261)
På den anden side påpegede Kommissionen i betragtning 104 til New TT-indledningsafgørelsen de omstændigheder, som støtten blev ydet under. Nærmere betegnet synes en betydelig del af de tab, som TT Bank har lidt de senere år, ikke at stamme fra risikable aktiviteter, men fra beholdningen af GSO'er. Kommissionen bemærkede også, at de store tab på privat- og erhvervslån primært stammer fra den usædvanligt alvorlige og lange krise og ikke fra risikable udlån. Støtten synes derfor kun at skabe få konkurrencefordrejninger. Imidlertid bemærkede Kommissionen, at TT Bank i forhold til sin størrelse havde haft langt flere GSO'er end andre banker i Grækenland, hvilket afspejler en vis upassende risikabel adfærd.
(262)
Som allerede bemærket ophører New TT Bank med at eksistere som selvstændig konkurrent, der egenhændigt bestemmer sin politik. Omstruktureringsplanen for banken er baseret på den antagelse, at New TT Bank integreres fuldt ud, selv om banken fortsat vil bruge navnet Hellenic Postbank til visse filialer og produkter.
(263)
For så vidt angår det marked, hvorpå New TT Bank drev virksomhed, påpegede Kommissionen i betragtning 106 til New TT-indledningsafgørelsen, at TT Bank var en bank af middelstørrelse i Grækenland (ca. 6 % af indlånsmarkedet), og at TT Banks aktiver og passiver, der blev overført til New TT Bank, var forholdsvis beskedne i forhold til det græske banksystems størrelse. Derfor konkluderede den, at konkurrencefordrejningerne som følge af statsstøtten til New TT Bank trods det exceptionelt store støttebeløb kunne anses for at være ret begrænsede.
(264)
Den planlagte indskrænkning af filialnettet med navnet Hellenic Postbank med lukning ca. 50 filialer ud af 196 (130) bekræfter vurderingen i betragtning (263) af, at konkurrencefordrejningerne som følge af støtten til New TT bank kunne betragtes som ret begrænsede.
(265)
Desuden blev New TT Banks aktiviteter tilbudt konkurrenterne i et åbent og ikkediskriminerende udbud.
(266)
En betydelig del af støtteforanstaltning NTT1 og NTT2 var nødvendig på grund af en gældsfritagelse for statens vedkommende (i form af PSI-programmet) og den usædvanligt lange krise snarere end på grund af uhensigtsmæssig udlånspraksis. Derudover var New TT Banks aktiviteter af beskedent omfang, salgsprocessen var åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende, og New TT Bank ophører som selvstændig konkurrent. Derfor konkluderer Kommissionen, at der trods det store støttebeløb og manglen på passende forrentning af den tildelte statsstøtte ikke foregår uberettiget fordrejning af konkurrencen.
6.2.4.5. Konklusion vedrørende støtteforanstaltning T, TT, NTT1 og NTT2's forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen
(267)
Kommissionen konkluderer, at salget af New TT Bank til banken og den tilhørende omstrukturering sikrer New TT Banks langsigtede rentabilitet, begrænsningen af støtten til det nødvendige minimum og fraværet af uberettiget fordrejning af konkurrencen.
(268)
Alle støtteforanstaltningerne angivet i tabel 8 bør derfor erklæres forenelige med det indre marked.
7. VURDERING AF STØTTEN TIL BANKEN
7.1. FOREKOMST AF STATSSTØTTE OG STØTTEBELØB
(269)
Kommissionen skal afgøre, om der forekommer statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
7.1.1. Forekomst af statsstøtte i de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning
7.1.1.1. Statslig likviditetsstøtte ydet i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån (foranstaltning L1)
(270)
Kommissionen har allerede fastslået i de afgørelser, hvorved den godkendte og forlængede den græske bankstøtteordning (131), at likviditetsstøtten ydet i henhold til ordningen udgør statsstøtte. Det udestående garantibeløb pr. 15. april 2011 var 13 600 mio. EUR og nåede op på 13 932 mio. EUR pr. 30. november 2013. Fremtidig likviditetsstøtte ydet i henhold til ordningen vil også udgøre statsstøtte.
7.1.1.2. Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsordningen (foranstaltning A)
(271)
Kommissionen har allerede fastslået i sin afgørelse af 19. november 2008 om den græske bankstøtteordning, at rekapitaliseringerne, der skulle ydes i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen efter denne ordning, ville udgøre statsstøtte. Banken har modtaget 950 mio. EUR i form af præferenceaktier, som repræsenterer 2 % af bankens risikovægtede aktiver (132).
(272)
I 2010 indførte Grækenland flere ændringer af de tekniske parametre for disse præferenceaktier. Da ændringerne øger forrentningen til staten med en automatisk stigning i udbyttebetalingen på 2 % om året, hvis præferenceaktierne ikke indløses inden fem år, konkluderer Kommissionen, at de tekniske parametre ikke giver banken en fordel og derfor ikke indebærer yderligere statsstøtte.
7.1.2. Forekomst af statsstøtte i den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2)
(273)
Kommissionen præciserede i punkt 51 i bankmeddelelsen fra 2008, at centralbankers tilrådighedsstillelse af midler til pengeinstitutter ikke udgør statsstøtte, hvis fire kumulative betingelser er opfyldt med hensyn til pengeinstituttets solvens, sikkerhedsstillelsen for faciliteten, den rentesats, pengeinstituttet skal betale, samt fraværet af en modgaranti fra staten. Eftersom den statsgaranterede ELA til banken ikke opfylder alle fire betingelser, især fordi den er statsgaranteret og ydet i kombination med andre støtteforanstaltninger, udgør den statsstøtte.
(274)
Den statsgaranterede ELA opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 1. For det første vil staten skulle bære ethvert tab, fordi foranstaltningen rummer en statsgaranti til fordel for den græske nationalbank. Foranstaltningen omfatter derfor statsmidler. ELA sætter bankerne i stand til at skaffe finansiering på et tidspunkt, hvor de ikke har adgang til engrosfinansieringsmarkedet og de almindelige refinansieringsmuligheder i Eurosystemet. Den statsgaranterede ELA til banken giver den derfor en fordel. Eftersom ELA er begrænset til banksektoren, er foranstaltningen selektiv. Og eftersom den statsgaranterede ELA giver banken mulighed for at fortsætte driften på markedet og undgå at misligholde sine forpligtelser og dermed skulle forlade markedet, fordrejer den konkurrencen. Eftersom banken driver virksomhed i andre medlemsstater, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed eller potentielt ville være interesserede i at gøre det i Grækenland, påvirker denne fordel for banken samhandelen mellem medlemsstaterne.
(275)
Den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2) udgør statsstøtte. Det statsgaranterede ELA-beløb har varieret med tiden. Den 31. december 2012 beløb denne støtte sig til ca. 12 mia. EUR.
7.1.3. Forekomst af statsstøtte i de foranstaltninger, der er ydet gennem stabilitetsfonden
7.1.3.1. Første bro-rekapitalisering (foranstaltning B1)
(276)
I afsnit 5.1 i Eurobank-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede konkluderet, at den første bro-rekapitalisering udgør statsstøtte. Den modtagne kapital beløb sig til 3 970 mio. EUR.
7.1.3.2. Anden bro-rekapitalisering (foranstaltning B2)
(277)
Foranstaltning B2 blev gennemført med stabilitetsfondens midler, der som forklaret i betragtning 47 til Eurobank-indledningsafgørelsen involverer statslige midler.
(278)
For så vidt angår forekomsten af en fordel, øgede foranstaltning B2 bankens solvensgrad til et niveau, der satte den i stand til at fortsætte sin drift på markedet og få adgang til finansiering fra Eurosystemet. Desuden består forrentningen af foranstaltning B2 af den påløbne rente på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 %. Fordi forrentningen er klart lavere end forrentningen af lignende kapitalinstrumenter på markedet, ville banken utvivlsomt have været ude af stand til at rejse den pågældende kapital på sådanne vilkår på markedet. Derfor gav foranstaltning B2 banken en fordel for statslige midler. Da foranstaltningen kun blev stillet til rådighed for banken, er den selektiv.
(279)
Som resultat af foranstaltning B2 blev bankens stilling styrket, idet banken fik stillet de nødvendige midler til rådighed for fortsat at kunne opfylde kapitalkravene, hvilket førte til konkurrencefordrejninger. Eftersom banken driver virksomhed på andre europæiske bankmarkeder, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed i Grækenland, især på forsikringsmarkedet, vil foranstaltning B2 sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(280)
Kommissionen finder, at foranstaltning B2 udgør statsstøtte. Den blev anmeldt som støtteforanstaltning af de nationale myndigheder. Den modtagne kapital beløb sig til 1 341 mio. EUR.
7.1.3.3. Tilsagnserklæring (foranstaltning B3)
(281)
Ved foranstaltning B3 forpligtede stabilitetsfonden sig til at yde den nødvendige ekstra kapital til at fuldføre rekapitaliseringen af banken op til det beløb, som den græske nationalbank anmodede om i forbindelse med 2012-stresstesten. Stabilitetsfonden modtager sine midler fra staten. Kommissionen konkluderer derfor, at erklæringen er en bevilling af statslige midler. Omstændighederne, hvorunder stabilitetsfonden kan yde støtte til pengeinstitutter, er præcist defineret og begrænset af loven. Anvendelsen af sådanne statslige midler er derfor at tilregne staten. Stabilitetsfonden afgav et tilsagn om at yde op til 528 mio. EUR i ekstra kapital.
(282)
Tilsagnserklæringen gav banken en fordel, fordi den betryggede indskyderne om, at banken ville kunne rejse det fulde beløb, den skulle, dvs. at stabilitetsfonden ville tilvejebringe kapitalen, hvis ikke banken selv kunne rejse den på markedet. Dette tilsagn befordrer også bankens mulighed for at rejse privat kapital på markedet, idet investorerne er sikre på, at hvis banken ikke kan finde en del af kapitalen på markedet, så vil stabilitetsfonden stille den til rådighed. Ingen privat investor ville have accepteret at forpligte sig, førend vilkårene for rekapitaliseringen var kendt, og på det tidspunkt havde banken ikke adgang til kapitalmarkedet.
(283)
Eftersom banken driver virksomhed på andre europæiske bankmarkeder, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed i Grækenland, især på forsikringsmarkedet, vil foranstaltning B3 sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne og dreje konkurrencen.
(284)
Foranstaltning B3 udgør derfor statsstøtte og blev anmeldt af de græske myndigheder som sådan den 27. december 2012.
7.1.3.4. Rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4)
(285)
Rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4) er omlægningen af den første og anden bro-rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2) og tilsagnserklæringen (foranstaltning B3) til en permanent rekapitalisering på 5 839 mio. EUR i ordinære aktier. Eftersom foranstaltning B4 er omlægningen af den allerede tildelte støtte, involverer den stadig statslige midler, men den øger ikke det nominelle beløb herfor. Dog gør den fordelen for banken endnu større (og virker derfor konkurrencefordrejende), idet der er tale om en permanent rekapitalisering og ikke en midlertidig rekapitalisering som i tilfældet med foranstaltning B1 og B2. Sammenlignet med foranstaltning B3, som kun er et tilsagn og ikke en faktisk rekapitalisering, øgede foranstaltning B4 bankens solvensgrad og giver den derfor en større fordel.
(286)
Kommissionen bemærker, at en sådan støtte ikke blev ydet til alle banker i Grækenland. For så vidt angår konkurrencefordrejninger og påvirkning af samhandelen, bemærker Kommissionen f.eks., at støtten satte banken i stand til at fortsætte sin drift i andre medlemsstater såsom Rumænien og Bulgarien. En afvikling af banken ville have medført et ophør af dens aktiviteter i udlandet i form af afvikling eller salg af disse. Desuden konkurrerer bankens forsikringsaktiviteter i Grækenland med de aktiviteter, der drives af datterselskaber af forsikringsselskaber fra andre medlemsstater. Derfor fordrejer foranstaltningen konkurrencen og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Følgelig udgør foranstaltning B4 statsstøtte.
7.1.3.5. Konklusion vedrørende foranstaltning B1, B2, B3 og B4
(287)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Den statsstøtte, der indgår i foranstaltning B1, B2, B3 og B4, beløber sig til 5 839 mio. EUR, hvilket er lig med det beløb, som stabilitetsfonden faktisk udbetalte i statsstøtte til banken.
(288)
Punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen angiver, at Kommissionen ud over det absolutte støttebeløb skal vurdere støtten »i forhold til bankens risikovægtede aktiver«. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er blevet ydet i løbet af en etårig periode fra april 2012 til maj 2013. I den periode ændrede bankens risikovægtede aktiver sig. Spørgsmålet bliver derfor, hvilket niveau for risikovægtede aktiver der bør anvendes, altså niveauet i begyndelsen af perioden eller ved udgangen af perioden. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 skal dække et kapitalbehov, som den græske nationalbank konstaterede i marts 2012 (2012-stresstesten). Med andre ord fandtes de kapitalbehov, som foranstaltningerne dækkede, allerede i marts 2012. Kommissionen mener derfor, at støttebeløbet indeholdt i foranstaltning B1, B2, B3 og B4 bør sammenholdes med bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012. Den mindede også om, at den græske nationalbank efter marts 2012 og indtil rekapitaliseringen foråret 2013 ikke tog hensyn til græske bankers køb for at opjustere eller nedjustere deres kapitalbehov. Dette forhold viser yderligere, at foranstaltning B1, B2, B3 og B4 var støtteforanstaltninger relateret til bankens omfang, som det forelå pr. 31. marts 2012.
(289)
Den første og anden bro-rekapitalisering og tilsagnserklæringen beløb sig tilsammen til 5 839 mio. EUR. Beløbet udgør 13,8 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. marts 2012.
7.1.3.6. Rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 (foranstaltning C)
(290)
Den 31. marts 2014 modtog banken en tilsagnserklæring fra stabilitetsfonden, hvorved stabilitetsfonden lovede at deltage i forhøjelsen af bankens kapital med et beløb af op til 2 864 mio. EUR (foranstaltning C). Som forklaret i betragtning 277 involverer denne foranstaltning anvendelse af statslige midler. Denne foranstaltning udgør en fordel for banken, idet den sikrer, at banken vil kunne rejse den fornødne kapital, hvilket vil betrygge indskyderne og befordre dens adgang til private investorers kapital.
(291)
Hvis private investorer ikke tilvejebringer den fulde kapitalforhøjelse, skal stabilitetsfonden faktisk tilføre banken kapital i henhold til tilsagnserklæringen. En sådan kapitaltilførsel ville i sammenligning med tilsagnserklæringen udgøre en større fordel for banken. I forhold til blot en erklæring øger den faktiske kapitaltilførsel bankens solvensgrad.
(292)
Hverken tilsagnserklæringen eller dens potentielle udmøntning i form af en faktisk kapitaltilførsel overholder det markedsøkonomiske investorprincip. Selv om stabilitetsfonden skulle købe nye aktier til samme kurs som private investorer, er omstændighederne for stabilitetsfondens deltagelse meget anderledes end for private investorers, når de vil tegne nye aktier. Stabilitetsfonden har forpligtet sig til at tegne hele aktiekapitalforhøjelsen om nødvendigt, før nogen privat investor formelt har forpligtet sig til at købe aktier. Private investorer, som tegner nye aktier, vil være sikre på, at banken under alle omstændigheder vil rejse den fulde nødvendige kapital, eftersom stabilitetsfonden vil optræde som bagstopper og købe alle de aktier, der ikke er tegnet af private investorer. Desuden vil stabilitetsfonden kun deltage, hvis der ikke er tilstrækkelig efterspørgsel fra private investorer i bunden af den annoncerede kurskategori. Derfor vil stabilitetsfonden tilvejebringe kapital, som banken ikke kan finde på markedet til den samme kurs pr. aktie. Stabilitetsfonden tilvejebringer således kapital for et beløb eller til en kurs, som markedet ikke er villigt til at stille til rådighed.
(293)
Da den kun blev tilbudt banken, er foranstaltning C selektiv. Bankens stilling blev styrket, idet den fik stillet de nødvendige midler til rådighed for fortsat at kunne opfylde de kapitalkrav, som den græske nationalbank stiller. Foranstaltningen giver derfor en fordel, der fordrejer konkurrencen. Eftersom banken driver virksomhed på andre europæiske bankmarkeder, og pengeinstitutter fra andre medlemsstater driver virksomhed i Grækenland, især på forsikringsmarkedet, vil foranstaltning C sandsynligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(294)
Rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Den statsstøtte, der indgår i foranstaltning C, beløber sig til 2 864 mio. EUR, som udgør 7,5 % af bankens risikovægtede aktiver pr. 31. december 2013 (133).
(295)
Hvis stabilitetsfonden faktisk tilfører banken yderligere kapital som udmøntning af den afgivne tilsagnserklæring, vil det øge fordelen for banken og fordrejningerne af konkurrencen, men ikke det nominelle støttebeløb (134).
7.1.4. Konklusion om forekomsten af statsstøtte og det samlede modtagne støttebeløb
(296)
Foranstaltning A, B1, B2, B3, B4 og C udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.
Table 11
Overview of the total aid received by the Bank
Ref.
Foranstaltning
Foranstaltningens art
Støttebeløb
Støtte/risikovægtede aktiver
A
Præferenceaktier
Kapitalstøtte
950 mio. EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
Første bro-rekapitalisering
Anden bro-rekapitalisering
Tilsagnserklæring
Rekapitaliseringen foråret 2013
Kapitalstøtte
5 839 mio. EUR
13,8 %
C
Rekapitaliseringstilsagnet fra 2014
Tilsagn om at yde kapitalstøtte
2 864 mio. EUR
7,5 %
Samlet kapitalstøtte bevilget banken
9 653 mio. EUR
15,8 %
Samlet kapital udbetalt til banken
6 789 mio. EUR (kunne stige til 9 653 mio. EUR, hvis stabilitetsfonden skal tilvejebringe hele kapitalforhøjelsen i april 2014)
23,7 %
Ref.
Foranstaltning
Foranstaltningens art
Støttebeløb
L1
Likviditetsstøtte
Garanti
13 932 mio. EUR
Fra den 30. november 2013
L2
Statsgaranteret ELA
Finansiering og garanti
12 000 mio. EUR
Fra den 31. december 2012
Samlet likviditetsstøtte ydet til banken
25 932 mio. EUR
7.2. RETSGRUNDLAG FOR VURDERINGEN AF STØTTENS FORENELIGHED
(297)
Som konkluderet i betragtning (200) bør retsgrundlaget for vurderingen af støtteforanstaltningerne være traktatens artikel 107, stk. 3, litra b) (135).
(298)
Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.
(299)
Vejledning i rekapitaliseringsforanstaltninger findes i rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011.
(300)
Omstruktureringsmeddelelsen definerer den tilgang, som Kommissionen har valgt til vurderingen af omstruktureringsplanerne, især behovet for at genoprette rentabiliteten, sikre et korrekt bidrag fra støttemodtageren og begrænse konkurrencefordrejningerne.
(301)
Denne ramme blev suppleret med bankmeddelelsen fra 2013, som finder anvendelse på støtteforanstaltninger anmeldt efter 1. august 2013.
7.2.1. Retsgrundlaget for vurdering af foreneligheden af likviditetsstøtten til banken (foranstaltning L1)
(302)
Den likviditetsstøtte, som banken allerede har modtaget, er blevet endeligt godkendt ved flere på hinanden følgende afgørelser om godkendelse af foranstaltninger i henhold til den græske bankstøtteordning og ændringer og forlængelser af denne (136). Enhver fremtidig likviditetsstøtte til banken vil skulle ydes i henhold til en ordning, der er behørigt godkendt af Kommissionen. Betingelserne for en sådan støtte vil skulle godkendes af Kommissionen, før støtten bevilges, og de skal derfor ikke vurderes yderligere i nærværende afgørelse.
7.2.2. Retsgrundlaget for vurdering af foreneligheden af præferenceaktierne (foranstaltning A)
(303)
Den rekapitalisering, der blev ydet i 2009 i form af præferenceaktier (foranstaltning A), blev bevilget i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, som blev godkendt i 2008 som led i den græske bankstøtteordning i henhold til bankmeddelelsen fra 2008. Den skal derfor ikke vurderes igen i henhold til bankmeddelelsen fra 2008, men kun i henhold til omstruktureringsmeddelelsen.
7.2.3. Retsgrundlaget for vurdering af foreneligheden af den statsgaranterede ELA (foranstaltning L2)
(304)
Den statsgaranterede ELA's (foranstaltning L2) forenelighed bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Enhver statsgaranteret ELA bevilget efter 1. august 2013 falder ind under bankmeddelelsen fra 2013.
7.2.4. Retsgrundlaget for vurdering af foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4)
(305)
Foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4), især vedrørende forrentningen, bør først vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. I Eurobank-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt foranstaltning B1 var forenelig med disse meddelelser. Eftersom de blev gennemført før 1. august 2013, falder disse foranstaltninger ikke ind under bankmeddelelsen fra 2013. Foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) bør også vurderes på grundlag af omstruktureringsmeddelelsen.
7.2.5. Retsgrundlaget for vurdering af foreneligheden af rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 (foranstaltning C)
(306)
Foreneligheden af rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 (foranstaltning C) bør vurderes på grundlag af bankmeddelelsen fra 2013, som indeholder nye krav til efterstillede kreditorers bidrag og aflønning af ledelsen, og rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Foreneligheden af foranstaltning C bør også vurderes på grundlag af omstruktureringsmeddelelsen.
7.3. FORANSTALTNING L2'S FORENELIGHED MED BANKMEDDELELSEN FRA 2008, FORLÆNGELSESMEDDELELSEN FRA 2011 OG BANKMEDDELELSEN FRA 2013
(307)
En statsstøtte skal for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier, nemlig hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet.
(308)
Da de græske banker blev lukket ude fra engrosmarkedet og blev helt afhængige af centralbankfinansiering som angivet i betragtning 32, og banken ikke kunne låne et tilstrækkeligt beløb gennem de almindelige refinansieringskanaler, havde banken brug for statsgaranteret ELA til at opnå tilstrækkelig likviditet til at hindre, at den misligholdt sine forpligtelser. Kommissionen mener, at foranstaltning L2 er en hensigtsmæssig mekanisme til afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse, som ville være affødt af bankens misligholdelse.
(309)
Eftersom den statsgaranterede ELA indebærer en forholdsvis høj finansieringsomkostning for banken, har denne et tilstrækkeligt incitament til at undgå at være afhængig af denne finansieringskilde til udvikling af sine aktiviteter. Banken skulle betale en rentesats på […] basispoint mere end for almindelige refinansieringsmuligheder i Eurosystemet. Derudover skulle banken betale et garantigebyr på […] basispoint til staten. Derfor er bankens samlede omkostninger ved at modtage statsgaranteret ELA meget højere end de normale omkostninger ved refinansiering fra ECB. Navnlig er forskellen mellem de to omkostningsniveauer større end størrelsen af det garantigebyr, som blev indført ved forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Som følge deraf kan den samlede betaling, som staten tager sig, anses for at være tilstrækkelig. Med hensyn til beløbet for den statsgaranterede ELA revideres det regelmæssigt af den græske nationalbank og ECB på grundlag af bankens faktiske behov. De overvåger nøje anvendelsen heraf og sikrer, at den er begrænset til det nødvendige minimum. Derfor giver foranstaltning L2 ikke banken for meget likviditet, som kunne bruges til finansiering af aktiviteter, der fordrejer konkurrencen. Den er begrænset til det nødvendige minimumsbeløb.
(310)
En sådan nøje overvågning af anvendelsen af statsgaranteret ELA og regelmæssig kontrol at, at anvendelsen er begrænset til det nødvendige minimum, sikrer endvidere, at denne likviditet er proportional og ikke fører til uberettiget fordrejning af konkurrencen. Kommissionen bemærker også, at Grækenland har forpligtet sig til at gennemføre en række foranstaltninger til nedbringelse af de negative afsmittende virkninger, som analyseret i afsnit 7.6, hvilket yderligere sikrer, at afhængigheden af likviditetsstøtte vil ophøre snarest muligt, og at en sådan støtte er proportional.
(311)
Foranstaltning L2 er derfor forenelig med bankmeddelelsen fra 2008 og forlængelsesmeddelelsen fra 2011. Da bankmeddelelsen fra 2013 ikke har medført skærpede krav til garantier, er foranstaltning L2 også forenelig med denne meddelelse.
7.4. FORANSTALTNING B1, B2, B3 OG B4'S FORENELIGHED MED BANKMEDDELELSEN FRA 2008, REKAPITALISERINGSMEDDELELSEN OG FORLÆNGELSESMEDDELELSEN FRA 2011
(312)
Som forklaret i betragtning 201 skal en statsstøtte for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), opfylde de generelle forenelighedskriterier (137), nemlig hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet.
(313)
Rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011 indeholder yderligere retningslinjer for det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitaltilførsler.
7.4.1. Foranstaltningernes hensigtsmæssighed
(314)
Kommissionen finder, at stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) er hensigtsmæssige, fordi de forhindrer bankens konkurs. Uden dem kunne banken ikke have videreført sine aktiviteter, da den havde en negativ egenkapital ved udgangen af 2012 (138).
(315)
I den henseende bemærkede Kommissionen i Eurobank-indledningsafgørelsen, at banken er et af de største pengeinstitutter i Grækenland målt i såvel udlån som indlån. Banken er som sådan en systemisk vigtig bank for Grækenland. Følgelig ville bankens misligholdelse have skabt alvorlige forstyrrelser i den græske økonomi. Under de dengang herskende omstændigheder havde pengeinstitutterne i Grækenland vanskeligt ved at få adgang til finansiering. Manglen på finansiering begrænsede deres evne til at yde lån til den græske økonomi. I den forbindelse ville forstyrrelsen af økonomien være blevet forværret af bankens misligholdelse. Desuden blev foranstaltning B1, B2, B3 og B4 primært indført på grund af PSI-programmet, som er en højst usædvanlig og uforudsigelig begivenhed, og ikke på grund af dårlig ledelse eller overdrevent risikabel adfærd hos banken. Foranstaltningerne afhjælper derfor primært resultaterne af PSI-programmet og bidrager til at opretholde den finansielle stabilitet i Grækenland.
(316)
I Eurobank-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt der var truffet enhver mulig foranstaltning til at undgå, at banken igen ville få brug for støtte i fremtiden. Som angivet i betragtning 130-132 i nærværende afgørelse har Grækenland givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger vedrørende bankens selskabsledelse og erhvervsmæssige drift. Som beskrevet i betragtning 102-104 og i betragtning 111 har banken også foretaget en gennemgribende omstrukturering af sine aktiviteter, hvoraf der allerede er gennemført store omkostningsnedskæringer og afhændelser. Derfor er Kommissionens tvivl blevet fjernet.
(317)
I Eurobank-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen også tvivl om, hvorvidt der fandtes tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger for det tilfælde, at banken kom under statslig kontrol, eller hvis de private aktionærer bevarede kontrollen, mens staten havde aktiemajoriteten. Kommissionen bemærker, at tilsagnene beskrevet i betragtning 131 og 132 sikrer, at bankens udlånsforretning drives erhvervsmæssigt, og at den daglige drift er beskyttet mod statslig indblanding. Den ramme for de indbyrdes forbindelser, som er aftalt mellem stabilitetsfonden og banken, sikrer endvidere, at statens interesser som hovedaktionær beskyttes mod overdreven risikoadfærd hos bankens ledelse.
(318)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 sikrer dermed, at den finansielle stabilitet i Grækenland opretholdes. Der er truffet væsentlige skridt til at minimere fremtidige tab og sikre, at bankens aktiviteter ikke sættes på spil af uhensigtsmæssig ledelse. På den baggrund finder Kommissionen, at foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er hensigtsmæssige.
7.4.2. Nødvendighed - begrænsning af støtten til et minimum
(319)
Ifølge bankmeddelelsen fra 2008 skal støtteforanstaltningen både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå målet. Det betyder, at kapitaltilførslen skal være det nødvendige minimum for at nå dette mål.
(320)
Beløbet for kapitalstøtten blev beregnet af den græske nationalbank i forbindelse med en stresstest for at sikre, at den egentlige kernekapital forblev over et vist niveau i perioden 2012-2014 som afspejlet i tabel 3. Den giver derfor ikke banken for meget kapital. Som forklaret i betragtning 316 er der truffet foranstaltninger til at reducere risikoen for, at banken får brug for yderligere støtte i fremtiden.
(321)
For så vidt angår forrentningen af den første og anden bro-rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2), minder Kommissionen om, at de blev bevilget i maj 2012 og december 2012 og betalt i naturalier i form af EFSF-obligationer. Stabilitetsfonden har som modydelse fra datoen for udbetalingen af disse EFSF-obligationer og indtil datoen for rekapitaliseringen foråret 2013 modtaget påløbne renter på EFSF-obligationerne plus et gebyr på 1 % (139). Som understreget i Eurobank-indledningsafgørelsen er denne forrentning lavere end det spænd på 7-9 %, som er defineret i rekapitaliseringsmeddelelsen. Perioden med den lave forrentning var imidlertid begrænset til et år for foranstaltning B1 og fem måneder for foranstaltning B2 (dvs. indtil omlægningen af bro-rekapitaliseringen til en standard rekapitalisering med ordinære aktier, nemlig foranstaltning B4). Mens den første og anden bro-rekapitalisering ikke udløste en udvanding af de eksisterende aktionærers stemmerettigheder, betød rekapitaliseringen foråret 2013, som var omlægningen af den første og anden bro-rekapitalisering, en høj grad af udvanding for aktionærerne, da deres andel af bankens egenkapital faldt til 1,4 %. Den unormale situation, som herskede fra datoen for den første bro-rekapitalisering, var da afsluttet. Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Eurobank-indledningsafgørelsen, er derfor blevet fjernet.
(322)
På baggrund af den atypiske kilde til bankens vanskeligheder, idet tabene primært skyldtes en gældsfritagelse til fordel for staten (PSI-programmet og tilbagekøbet af gæld, som giver staten en betydelig fordel, dvs. en gældsnedbringelse) og konsekvenserne af en langtrukken krise på bankens hjemmemarked, kan Kommissionen endvidere acceptere en sådan midlertidig afvigelse fra standardkravene til forrentning, der er fastlagt i rekapitaliseringsmeddelelsen (140).
(323)
Foranstaltning B3 var et tilsagn om at tilvejebringe kapital. Dette tilsagn fra december 2012 blev udmøntet i en faktisk kapitaltilførsel i maj-juni 2013, blot fem måneder senere. Derfor og af de grunde, der er beskrevet i betragtning (322), er det acceptabelt, at der ikke blev betalt nogen modydelse for dette tilsagn.
(324)
For så vidt angår foranstaltning B4, bør aktierne ved kapitaltilførslerne ifølge punkt 8 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 tegnes med et tilstrækkeligt stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering for udvandingseffekten for at give en rimelig sikkerhed for en tilstrækkelig forrentning til staten. Mens denne rekapitalisering ikke gav mulighed for et stort nedslag i forhold til aktiekursen efter justering af udvandingseffekten, var det faktisk muligt at opnå et betydeligt nedslag i forhold til den teoretiske kurs uden tegningsrettigheder (141). Forud for rekapitaliseringen foråret 2013 var bankens kapital negativ, og dens markedskapitalisering var kun på et par hundrede millioner euro. Under sådanne omstændigheder er spørgsmålet, om de eksisterende aktionærer burde være fortrængt fuldstændig. Kommissionen bemærker, at emissionskursen blev sat til 50 % af den gennemsnitlige markedskurs i de sidste 50 dage inden fastsættelsen af emissionskursen. Kommissionen bemærker også, at udvandingen af de eksisterende aktionærers stemmerettigheder har været enorm, idet de efter denne rekapitalisering kun havde 1,4 % af aktierne i banken. Derfor ville et yderligere nedslag i markedskursen kun have haft en ubetydelig virkning for forrentningen til stabilitetsfonden. I lyset af de græske bankers særlige situation, der er beskrevet i betragtning (322), og det forhold, at støttebehovet stammer fra en gældsfritagelse til fordel for staten, mener Kommissionen, at emissionskursen er tilstrækkeligt lav.
(325)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er således nødvendige som redningsstøtte både med hensyn til beløb og form.
7.4.3. Proportionalitet - foranstaltninger til begrænsning af negative afsmittende virkninger
(326)
Banken har modtaget et meget stort beløb i statsstøtte. Den situation kan derfor føre til alvorlige konkurrencefordrejninger. Men Grækenland har givet tilsagn om at gennemføre en række foranstaltninger med sigte på at mindske de negative afsmittende virkninger. Navnlig er der givet tilsagn om, at banken vil fortsætte sin drift erhvervsmæssigt som forklaret i betragtning 131 og 132. Grækenland har også forpligtet sig til at indføre et forbud mod opkøb samt en række afhændelser i udlandet og inden for andre områder end bankvirksomhed som beskrevet i betragtning 133. Begrænsningerne af konkurrencefordrejninger vil blive yderligere vurderet i afsnit 7.6.
(327)
Der er også udnævnt en tilsynsførende administrator i banken til at overvåge den korrekte gennemførelse af tilsagnene om selskabsledelse og erhvervsmæssig drift. Det skal hindre enhver skadelig forandring i bankens forretningsmæssige praksis og derved mindske de potentielle negative afsmittende virkninger.
(328)
Endelig blev der fremlagt en ny omfattende omstruktureringsplan den 16. april 2014 for Kommissionen. Den omstruktureringsplan vil blive vurderet i afsnit 7.6.
(329)
Den tvivl, som Kommissionen udtrykte i Eurobank-indledningsafgørelsen, er således blevet fjernet. Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 er proportionale i lyset af punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008.
7.4.4. Konklusionen vedrørende foreneligheden af stabilitetsfondens rekapitaliseringer med bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011
(330)
Kommissionen konkluderer således, at stabilitetsfondens rekapitaliseringer (foranstaltning B1, B2, B3 og B4) er hensigtsmæssige, nødvendige og proportionale i lyset af punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og forlængelsesmeddelelsen fra 2011.
7.5. FORENELIGHEDEN AF BANKENS KØB AF NEW TT BANK OG NEA PROTON BANK MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELELSEN
(331)
Punkt 23 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen forklarer, at støttede bankers opkøb af virksomheder normalt strider mod pligten til at begrænse omstruktureringsomkostningerne og begrænse konkurrencefordrejningerne. Desuden kan overtagelser true eller komplicere genoprettelsen af rentabiliteten. Kommissionen må derfor vurdere, om bankens opkøb kan forenes med omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.1. Foreneligheden af opkøbet af New TT Bank med omstruktureringsmeddelelsen
7.5.1.1. Virkningen af opkøbet af New TT Bank for bankens langsigtede rentabilitet
(332)
Med hensyn til rentabilitet i driften vil bankens opkøb styrke dens tilbagevenden til rentabilitet på langt sigt, da en fusion mellem to banker i samme geografiske marked giver anledning til at opnå meningsfyldte synergieffekter, f.eks. i form af personalenedskæringer, filiallukninger og nedbragte kapacitetsomkostninger. Banken overtager kunder og indskydere og reducerer distributionsomkostningerne væsentligt. Den lukker de fleste af filialerne i T Bank-nettet og nogle af filialerne i Hellenic Postbank-nettet ud over at rationalisere funktionerne i hovedkontoret.
(333)
Med hensyn til likviditetsstillingen har transaktionen også en gavnlig virkning på forholdet mellem bankens nettoudlån og -indlån, idet dette nedbringes væsentligt fra et for højt niveau, eftersom New TT Bank havde betydeligt flere indlån end udlån. Navnlig bemærkede den græske nationalbank i sit brev til stabilitetsfonden af 8. juli 2013, at banken havde været under stort pres i de to år forud for transaktionen. Den græske nationalbank bemærkede, at banken havde mistet markedsandele i Grækenland, og at den var meget afhængig af finansiering fra Eurosystemet og likviditetsstøtte i en nødsituation. I sit brev henviste den græske nationalbank til det store udækkede finansieringsbehov, det konsoliderede forhold mellem nettoudlån- og -indlån på 132 % og til bankens forringede image hos kunderne. I dette brev anførte den græske nationalbank, at bankens opkøb af New TT Bank ville medføre »en betydelig stigning i indskuddene i [banken] og dermed forbedre dens overordnede finansieringsprofil, indskydernes opfattelse og bankens evne til at tiltrække nye indlån på mere attraktive vilkår end aktuelt.«
(334)
Opkøbet bidrager dermed til at udbedre bankens likviditetsstilling, hvilket er afgørende for at genskabe den langsigtede rentabilitet. Kommissionen anerkendte den positive virkning af opkøbet i et brev fra sine tjenestegrene til stabilitetsfonden dateret 8. juli 2013. I det brev angav Kommissionen, at udkastet til bankens omstruktureringsplan, som var blevet forelagt af Grækenland forud for opkøbet af New TT Bank, ikke opfyldte kravet om genoprettelse af langsigtet rentabilitet på grund af sårbarheden i bankens balance ved udgangen af omstruktureringsperioden. I det samme brev anførte Kommissionen, at »opkøbet af den indskudsrige [New TT Bank] ville bidrage afgørende til at genoprette [bankens] balance og dermed dens langsigtede rentabilitet.« Vurderingen var berettiget i lyset af virkningen af et sådant opkøb for bankens likviditetsstilling: »Baseret på tal fra udgangen af 2012 ville opkøbet få forholdet mellem nettoudlån og -indlån til straks at falde fra 155 % til 123 %, således at det burde være muligt at opfylde [Kommissionens] krav ved udgangen af 2017.«
(335)
Kommissionen mener derfor, at opkøbet er positivt for genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.
7.5.1.2. Virkningen af opkøbet for det støttebeløb, som banken havde brug for
(336)
I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til opkøb af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette bankens rentabilitet.
(337)
Banken betalte købsprisen i nye aktier, så opkøbet ikke blev finansieret via statsstøtte. Som følge deraf blev det kapitalbehov, der blev skabt af betalingen af købsprisen, straks dækket af udstedelsen af nye aktier, så betalingen af købsprisen ikke affødte en nettostigning i bankens kapitalbehov. Desuden ejede stabilitetsfonden 100 % af New TT Bank, hvilket indebærer, at alle de nye aktier udstedt af banken blev overdraget til stabilitetsfonden, dvs. til staten.
(338)
Opkøbet i sig selv vil ikke udløse yderligere statsstøtte, idet New TT Bank opfyldte de lovbestemte kapitalkrav. Desuden var dette overgangsinstitut blevet stiftet, blot få måneder før det blev opkøbt. Eftersom en nødlidende banks aktiver vurderes og opgøres til dagsværdi, før de overføres til et overgangsinstitut, må det antages, at New TT Banks udlånsportefølje ikke indeholdt tab, der var skjult eller ikke tilstrækkeligt dækket ved hensættelser.
(339)
Under de specifikke omstændigheder i denne sag strider opkøbet af New TT Bank således undtagelsesvis ikke mod princippet om, at støtten bør være det nødvendige minimum.
7.5.1.3. Konkurrencefordrejende virkning af opkøbet
(340)
I overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen bør statsstøtte ikke anvendes til skade for konkurrenter, der ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, eller til opkøb af konkurrerende virksomheder. I punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen bestemmes det også, at opkøb kan godkendes, hvis de er led i en konsolideringsproces, der er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet eller sikre en effektiv konkurrence, at overtagelsesprocessen skal være rimelig, og at overtagelsen bør sikre en effektiv konkurrence på det relevante marked.
(341)
New TT Bank var ikke en levedygtig bank som selvstændig enhed. Konsolideringen af New TT Bank blev krævet i henhold til MEFP af 15. maj 2013. Transaktionen kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, som er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet som beskrevet i punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen.
(342)
Ingen blandt de aktører, der ikke nød offentlig støtte, indsendte et gyldigt bud på opkøbet af New TT Bank, og salgsproceduren var åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende. Banken fortrængte derfor ikke sådanne bydere, som ikke nød offentlig støtte. Eftersom dette opkøb blev godkendt af den hellenske konkurrencemyndighed (142), antager Kommissionen, at udbyttet af salgsproceduren sikrer betingelserne for en effektiv konkurrence i Grækenland.
(343)
På den baggrund kan det konkluderes, at opkøbet af New TT Bank er foreneligt med afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.1.4. Konklusion vedrørende opkøbet af New TT Bank
(344)
Kommissionen konkluderer, at dette opkøb i lyset af de græske bankers usædvanlige situation (143) og de nærmere betingelser for opkøbet af New TT bank er foreneligt med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.2. Foreneligheden af opkøbet af Nea Proton Bank med omstruktureringsmeddelelsen
7.5.2.1. Virkningen af opkøbet af Nea Proton Bank for bankens langsigtede rentabilitet
(345)
Med hensyn til rentabilitet i driften bør opkøbet af Nea Proton Bank styrke bankens tilbagevenden til rentabilitet på langt sigt, da en fusion mellem to banker i samme geografiske marked giver anledning til at opnå meningsfyldte synergieffekter, f.eks. i form af personalenedskæringer, filiallukninger og nedbragte kapacitetsomkostninger.
(346)
Opkøbet af Nea Proton Bank gør det muligt for banken at udnytte synergieffekterne. Banken overtager kunder og indskydere og lukker samtidig de fleste af filialerne og rationaliserer informationssystemet samt funktionerne i hovedkvarteret. Transaktionen nedbragte også forholdet mellem bankens nettoudlån og -indlån, idet Nea Proton Bank havde et lavere forhold mellem nettoudlån og -indlån. Ved udgangen af juni 2013 var forholdet mellem bankens nettoudlån og -indlån på ca. 135,79 %, mens Nea Protons tilsvarende tal lå på 52,68 %.
(347)
Det kan konkluderes, at opkøbet havde en positiv virkning for bankens rentabilitet.
7.5.2.2. Virkningen af opkøbet af Nea Proton Bank for det støttebeløb, som banken havde brug for
(348)
I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsmeddelelsen bør omstruktureringsstøtte ikke anvendes til opkøb af andre virksomheder, men kun til at dække de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at genoprette rentabiliteten.
(349)
Banken betalte en symbolsk pris for opkøbet af Nea Proton Bank (1 EUR), mens den opkøbte enhed var blevet tilstrækkeligt rekapitaliseret forud for salget. Denne rekapitalisering omfattede hensættelser til fremtidige tab på lån og drift (144). Som følge heraf har opkøbet for 1 EUR af en tilstrækkeligt kapitaliseret bank ikke forøget bankens kapitalbehov.
(350)
Det kan konkluderes, at opkøbet af Nea Proton Bank ikke strider mod princippet om, at støtten bør begrænses til det nødvendige minimum.
7.5.2.3. Konkurrencefordrejende virkning af opkøbet af Nea Proton Bank
(351)
I overensstemmelse med punkt 39 og 40 i omstruktureringsmeddelelsen bør statsstøtte ikke anvendes til skade for konkurrenter, der ikke nyder tilsvarende offentlig støtte, eller til opkøb af konkurrerende virksomheder.
(352)
Nea Proton Bank var ikke en levedygtig bank som selvstændig enhed. Konsolideringen af Nea Proton Bank blev krævet i henhold til MEFP af 15. maj 2013. Opkøbet kan derfor anses for at være led i en konsolideringsproces, som er nødvendig for at genoprette den finansielle stabilitet som beskrevet i punkt 41 i omstruktureringsmeddelelsen.
(353)
Kommissionen bemærker også, at ingen blandt de aktører, der ikke nød offentlig støtte, indsendte et gyldigt bud på opkøbet af Nea Proton Bank, og salgsproceduren var åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende. Banken fortrængte derfor ikke sådanne bydere, som ikke nød offentlig støtte. Eftersom dette opkøb blev godkendt af den hellenske konkurrencemyndighed (145), antager Kommissionen, at udbyttet af salgsproceduren sikrer betingelserne for en effektiv konkurrence i Grækenland.
(354)
På den baggrund kan det konkluderes, at opkøbet af Nea Proton Bank er foreneligt med afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen.
7.5.2.4. Konklusion vedrørende opkøbet af Nea Proton Bank
(355)
Kommissionen konkluderer, at dette opkøb i lyset af de nærmere betingelser for opkøbet af Nea Proton Bank er foreneligt med de krav, der er fastlagt i omstruktureringsmeddelelsen.
7.6. FORENELIGHEDEN AF FORANSTALTNING A, B1, B2, B3, B4 OG C MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELELSEN OG FORANSTALTNING C MED BANKMEDDELELSEN FRA 2013
7.6.1. Kilder til vanskeligheder og følgerne for vurderingen i henhold til omstruktureringsmeddelelsen
(356)
Som angivet i afsnit 2.1.1 og 2.1.2 hidrører bankens vanskeligheder primært fra den græske statsgældskrise og den dybe recession i Grækenland og Sydeuropa. Hvad angår førstnævnte faktor, mistede den græske regering adgangen til finansmarkederne og måtte til sidste forhandle sig til en aftale med sine hjemlige og internationale kreditorer, PSI-programmet, som resulterede i et haircut af fordringerne mod staten på 53,3 %. Desuden blev 31,5 % af fordringerne ombyttet med nye GSO'er med lavere rentesats og længere løbetid. Staten købte disse nye GSO'er tilbage af de græske banker i december 2012 til en kurs på mellem 30,2 % og 40,1 % af deres nominelle værdi, hvilket betød et yderligere tab for de græske banker. Ud over virkningen af PSI-programmet og tilbagekøbet af statsgæld for dens kapitalstilling måtte banken også registrere en enorm indlånsflugt fra 2010 til medio 2012 på grund af risikoen for, at Grækenland ville forlade euroen som følge af den afgrundsdybe statsgæld og økonomiske recession.
(357)
Foranstaltning B1, B2, B3 og B4 beløber sig til 5 839 mio. EUR, som er omtrent det samme beløb som det bogførte tab på PSI-programmet (5 781 mio. EUR). I et sådant tilfælde og hvis vanskelighederne ikke primært stammer fra overdrevent risikabel adfærd, vil Kommissionen i henhold til punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 slække på sine krav.
(358)
Kommissionen erkender, at en del af kapitalbehovet stammer fra et pengeinstituts normale eksponering for sin hjemlige finansielle landerisiko. Det forhold blev også påpeget i betragtning 58 og 69 i Eurobank-indledningsafgørelsen. Som følge heraf har banken et mindre behov for at afhjælpe problemer med »moral hazard« i sin omstruktureringsplan end andre støttede pengeinstitutter, som har akkumuleret overdrevent store risici. Da støtteforanstaltningerne er mindre konkurrencefordrejende, bør de foranstaltninger, der er truffet for at begrænse konkurrencefordrejningerne, derfor slækkes tilsvarende. Eftersom PSI-programmet og tilbagekøbet af statsgæld udgør en gældsfritagelse til fordel for staten, kan forrentningen til staten af dens rekapitalisering af banker være lavere.
(359)
Men da den græske økonomi er skrumpet med ca. 25 % siden 2008, må banken tilpasse sin organisation, omkostningsstruktur og sit filialnet til det nye økonomiske klima for at genskabe rentabiliteten. Uanset fraværet af problemer med »moral hazard« skal banken derfor omstrukturere sin drift i Grækenland for at sikre sin langsigtede rentabilitet.
(360)
Kommissionen bemærker også, at bankens eksponering for den græske finansielle landerisiko var større end visse andre bankers i Grækenland. Derfor kan ikke alle tabene på GSO'er (tabet på PSI-programmet) tilregnes et pengeinstituts normale eksponering for sin hjemlige finansielle landerisiko.
(361)
Den anden kilde til bankens tab er tabene på dens udlån til græske husholdninger og virksomheder. Kommissionen finder, at disse tab primært skyldes den usædvanligt dybe og langvarige nedgang i BNP på ca. 25 % over fem år og ikke en risikabel udlånspraksis hos banken. Som følge heraf skaber den støtte, der blev ydet til at dække tabene, ikke en »moral hazard«, hvilket er tilfældet, når støtten beskytter en bank mod konsekvenserne af tidligere risikabel adfærd. Støtten er derfor mindre fordrejende (146).
(362)
Men en del af bankens kapitalbehov og tab på lån hidrører fra en række internationale datterselskaber (i Rumænien, Bulgarien, Polen og Ukraine). F.eks. i 2012 bogførte banken tab i Rumænien, Bulgarien og Ukraine, mens disse datterselskaber fik en koncernintern finansiering på i alt 1,8 mia. EUR.
(363)
Stresstesten, der blev foretaget i 2012 for at fastslå bankens kapitalbehov, viste også, at en del af kapitalbehovet stammede fra tab på udenlandske udlån. Prognoserne for tab på lån lå på 1 228 mio. EUR i referencescenariet og 1 622 mio. EUR i det negative scenarie.
(364)
Det må konkluderes, at punkt 14 i forlængelsesmeddelelsen fra 2011 dækker en betydelig del af tabene og det deraf følgende behov for støtte, hvilket tillader Kommissionen at slække på sine krav. En del af støttebehovet hidrører fra tab på græske lån på grund af den usædvanligt dybe og lange recession og ikke risikabel udlånspraksis. Støtte bevilget under sådanne omstændigheder skaber ikke »moral hazards« og er derfor mindre fordrejende.
(365)
Endelig skyldes en del af støttebehovet bankens egen risikable praksis, især med sine udenlandske datterselskaber og sin større beholdning af GSO'er.
7.6.2. Rentabilitet
(366)
En omstruktureringsplan skal sikre, at pengeinstituttet er i stand til at genskabe sin langsigtede rentabilitet inden udløbet af omstruktureringsperioden (afsnit 2 i omstruktureringsmeddelelsen). I det foreliggende tilfælde er omstruktureringsperioden defineret som perioden mellem datoen for vedtagelsen af nærværende afgørelse og den 31. december 2018.
(367)
I overensstemmelse med punkt 9-11 i omstruktureringsmeddelelsen fremsendte Grækenland en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, som giver fuldstændige oplysninger om bankens forretningsmodel. I planen påpeges også årsagerne til bankens vanskeligheder samt de foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe de problemer, den har haft med rentabiliteten. I omstruktureringsplanen beskrives navnlig den valgte strategi til at bevare bankens driftseffektivitet og nedbringe det høje niveau af nødlidende udlån, den lave driftseffektivitet, dens sårbare likviditets- og kapitalstilling og dens udenlandske forretninger, som var afhængige af moderselskabet med hensyn til finansiering og kapital.
7.6.2.1. Bankvirksomhed i Grækenland
(368)
Med hensyn til likviditet og bankens afhængighed af finansiering fra Eurosystemet regnes der i omstruktureringsplanen med en begrænset vækst på balancen i Grækenland, mens indlånssiden skulle stige igen. Afhængigheden af ELA, som allerede er blevet mindre, vil fortsat falde, og det vil hjælpe banken med at nedbringe sine finansieringsomkostninger.
(369)
Forpligtelsen vedrørende forholdet mellem nettoudlån og -indlån beskrevet i betragtning (127) sikrer, at bankens balance bliver bæredygtig inden udløbet af omstruktureringsperioden. Salget af værdipapirer og afhændelse af andre aktiviteter uden for kerneforretningen vil også styrke bankens likviditetsstilling og sikre, at den ikke er afhængig af engrosmarkederne. På grund af bankens fortsat pressede likviditetsstilling kan Kommissionen godtage de græske myndigheders anmodning om at måtte tilføre banken likviditet i henhold til den græske bankstøtteordnings foranstaltninger vedrørende garantier og statsobligationslån.
(370)
For at nedbringe sine finansieringsomkostninger har banken også afgivet løfte om fortsat at nedsætte sine rentesatser på indlån som beskrevet i betragtning (127). Kommissionen bemærker, at en sådan nedbringelse af indlånsomkostningerne vil være et centralt bidrag til bankens rentabilitet før hensættelser.
(371)
Siden krisens begyndelse har banken foretaget en betydelig rationalisering af sit filialnet i Grækenland i form af en nedbringelse af antallet af filialer og medarbejdere. Inden 2018 vil bankens samlede omkostninger være faldet med yderligere […] % i forhold til 2013 (147). For at nå dette mål har banken forpligtet sig til at reducere antallet af filialer og medarbejdere i Grækenland, så der højst er henholdsvis […] og […] pr. 31. december 2017, og de samlede omkostninger i Grækenland maksimalt beløber sig til 800 mio. EUR. Den forventede omkostningsprocent vil være under […] % ved udgangen af omstruktureringsperioden. Kommissionen mener, at omstruktureringsplanen bevarer bankens effektivitet i det nye markedsklima.
(372)
Et andet nøgleområde er forvaltningen af nødlidende lån, idet disse udgjorde 29,4 % af porteføljen pr. 31. december 2013 (148). Banken agter at oprette en særlig afdeling til forvaltning af nødlidende lån. Den har også afgivet tilsagn om at overholde høje standarder, hvad angår kreditpolitikken, for at maksimere værdien for banken på hvert trin af kreditprocessen som beskrevet i betragtning 131 og 132.
7.6.2.2. Selskabsledelse
(373)
Et andet problemområde er bankens ledelse, idet stabilitetsfonden ejede 95,23 % af bankens aktier pr. 31. december 2013. I lyset af græske statsejede bankers hidtidige resultater på området aftalte banken og stabilitetsfonden en særlig ramme for deres indbyrdes forbindelser i 2013. Denne aftale beskytter bankens daglige drift mod overdreven indblanding fra dens største aktionær og sikrer samtidig, at stabilitetsfonden kan overvåge gennemførelsen af omstruktureringsplanen og forebygge overdrevent risikabel adfærd hos bankens ledelse gennem hensigtsmæssige høringsprocedurer. Banken har også lovet nøje at overvåge sin eksponering for tilknyttede låntagere.
(374)
Ifølge loven om stabilitetsfonden som ændret i 2014 fortaber de aktier, som stabilitetsfonden tegnede i rekapitaliseringen foråret 2013, de tilhørende stemmerettigheder, hvis mindst 50 % af kapitalforhøjelsen i 2014 tegnes af private investorer. Hvad angår genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet, vil Kommissionen ikke være negativt indstillet over for den kontrol, som de private aktionærer får, hvis de investerer et betydeligt beløb af egne midler i banken. Kommissionen bemærker, at begrænsningen af stabilitetsfondens stemmerettigheder ikke vil finde anvendelse på afstemninger vedrørende bankens vedtægter eller ledelsesbeslutninger eller andre strategiske beslutninger. Kommissionen bemærker på den positive side, at stabilitetsfonden automatisk genvinder sine fulde stemmerettigheder, hvis banken ikke gennemfører sin omstruktureringsplan. Disse bestemmelser sikrer, at stabilitetsfonden kan bevare sine interesser som aktionær, selv om den ikke blander sig i bankens daglige drift, og som myndighed med ansvar for korrekt gennemførelse af omstruktureringsplanen.
7.6.2.3. Internationale aktiviteter
(375)
En række af bankens internationale aktiviteter har førhen trukket store veksler på dens kapital, likviditet og rentabilitet som forklaret i betragtning (362) og (363).
(376)
Omstruktureringsplanen indeholder en ændring i bankens forretningsplan i retning af mere fokus på […]. Banken har allerede afhændet sit urentable datterselskab i Polen, EFG Poland. Den er også begyndt at rationalisere de øvrige datterselskaber for at skærpe udlånsproceduren og mindske datterselskabernes udækkede finansieringsbehov. Den planlægger at afhænde […] datterselskabet […] (149). Den vil også yderligere omstrukturere driften i datterselskaberne […] og […] før det potentielle salg heraf på et senere tidspunkt som nævnt i betragtning (116).
(377)
Den samlede rentabilitet i de udenlandske forretninger vil være genskabt i […]. Samtidig vil finansieringen af de udenlandske datterselskaber være blevet nedbragt med […] sammenlignet med niveauet pr. 31. december 2012.
(378)
Derfor mener Kommissionen, at banken vil have omstruktureret og indskrænket disse udenlandske datterselskaber tilstrækkeligt til at undgå at blive eksponeret for yderligere kapitalbehov og likviditetsmangler i fremtiden. Bankens tilsagn beskrevet i betragtning (128) om at afholde sig fra at tilføre store kapitalbeløb til sine internationale datterselskaber sikrer også, at disse ikke kommer til at udgøre en trussel mod bankens kapital eller likviditet.
7.6.2.4. Konklusion vedrørende rentabilitet
(379)
Referencescenariet, der er beskrevet i afsnit 2.4, viser, at banken ved udgangen af omstruktureringsperioden vil kunne få et afkast, som sætter den i stand til at dække alle sine omkostninger og få et passende afkast af sin egenkapital i forhold til sin risikoprofil. Faktisk vil afkastet på bankens egenkapital blive på […] % i 2018 ifølge referencescenariet. Samtidig viser prognosen for bankens kapitalstilling, at denne forbliver på et tilfredsstillende niveau, eftersom solvensgraden ikke falder til mindre end […] % fra 2014 og frem.
(380)
Endelig bemærker Kommissionen også det negative scenarie, der beskrives i bankens omstruktureringsplan, som den er forelagt af de græske myndigheder. Dette negative scenarie bygger på et sæt formodninger, som er aftalt med stabilitetsfonden. Det forudsætter en længere og dybere recession og en alvorligere deflation i ejendomspriserne (150). Omstruktureringsplanen viser, at banken er i stand til at modstå en rimelig mængde stress, idet den i det negative scenarie fortsat er rentabel ved udgangen af omstruktureringsperioden med et afkast på egenkapitalen på […] % og en solvensgrad på […] % i 2018.
(381)
Den stresstest, som den græske nationalbank foretog i 2013, bekræfter, at den yderligere kapital, der vil blive rejst i 2014, nemlig 2 864 mio. EUR, er tilstrækkelig til, at banken klarer referencescenariet i omstruktureringsperioden. Banken vil også fremlægge en betinget kapitalplan for den græske nationalbank med foranstaltninger, der skal træffes, hvis det økonomiske klima forværres yderligere. Kommissionen minder om, at den græske nationalbank allerede i vurderingen af kapitalbehovet i referencescenariet indregnede flere justeringer, som resulterede i en stigning i det anslåede kapitalbehov sammenlignet med det kapitalbehov, der blev anslået i bankens eget referencescenarie. Referencescenariets kapitalbehov som anslået af den græske nationalbank kan derfor anses for at være en slags stresstest. Kommissionen kan godt konkludere, at banken er rentabel, uden at banken har kapital nok på forhånd til at dække kapitalbehovet i det negative scenarie som anslået af den græske nationalbank, idet dette rummer et høj grad af stress.
(382)
Desuden er det positivt, at banken ikke agter at foretage yderligere investeringer i ikkeinvesteringsværdige værdipapirer, hvilket vil bidrage til at opretholde dens kapital- og likviditetsstilling.
(383)
Kommissionen kan derfor konkludere, at banken har truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at afhjælpe rentabilitetsproblemerne i den hjemlige bankvirksomhed og i de udenlandske aktiviteter.
7.6.3. Egetbidrag og byrdefordeling
7.6.3.1. Vurdering af foreneligheden af foranstaltning A, B1, B2, B3 og B4 med omstruktureringsmeddelelsen
(384)
Ifølge omstruktureringsmeddelelsen skal bankerne og deres kapitalindskydere så vidt muligt deltage i omstruktureringen, så det sikres, at støtten begrænses til det nødvendige minimum. Bankerne skal således anvende deres egne midler til at finansiere omstruktureringen ved f.eks. at afhænde aktiver, mens kapitalindskyderne skal absorbere bankens tab så vidt muligt. De tilsagn, som banken har afgivet, bør sikre, at der anvendes egne midler, og at de oprindelige aktionærer og private investorer, der har hybridkapital i banken, deltager i omstruktureringen.
7.6.3.1.1. Bankens egetbidrag: afhændelser og omkostningsnedskæringer
(385)
Banken har afhændet betydelige forretninger for at styrke sin solvensgrad. Salget af de to store datterselskaber i Polen og Tyrkiet har forbedret dens kapitalstilling med ca. 750 mio. EUR. Salget har også forbedret bankens likviditetsstilling. Aktiekapitalforhøjelsen i Eurobank Properties satte banken i stand til at øge sin kapital med 200 mio. EUR.
(386)
Omstruktureringsplanen indeholder salget af yderligere aktiver i […] og […]. Navnlig har banken afgivet løfte om, at den vil indskrænke sine udenlandske aktiver til 8,77 mia. EUR. I betragtning af nedgearingen og afhændelserne, der allerede er gennemført, og efter gennemførelsen af denne yderligere indskrænkning vil banken have reduceret sit geografiske omfang i […] betydeligt.
(387)
Desuden har banken forpligtet sig til, at den vil skære yderligere ned i sine udenlandske forretninger, hvis den får brug for en kapitaltilførsel fra stabilitetsfonden på mere end 1 mia. EUR. I et sådant scenarie ville banken nedbringe sin portefølje af internationale aktiver til højst 3,5 mia. EUR. Hvis kapitaltilførslen i henhold til foranstaltning C er mindre end 1 mia. EUR, vil private investorer have tilført mindst 1,5 mia. EUR, dvs. mere end stabilitetsfonden. Denne større deltagelse af private investorer ville reducere støttebehovet betydeligt og derved forbedre byrdefordelingen.
(388)
Banken har også afgivet løfte om, at den vil sælge sit store og rentable forsikringsdatterselskab.
(389)
For at begrænse kapitalbehovet har banken forpligtet sig til, at den ikke vil bruge kapital til at støtte eller øge størrelsen af sine udenlandske datterselskaber som beskrevet i betragtning (128). Desuden indebærer tilsagnene, at banken ikke foretager yderligere opkøb.
(390)
Banken har også indledt et vidtrækkende omkostningsnedskæringsprogram som anført i afsnit 2.4.2. Dens omkostninger vil falde yderligere frem til 2018. […]
(391)
Grækenland har navnlig forpligtet sig til, at banken indtil […] ikke giver nogen medarbejder eller direktør en samlet årlig løn (løn, pensionsbidrag og bonus) på over […]. Hvis stabilitetsfonden skal tegne aktier i banken, har Grækenland yderligere forpligtet sig til at anvende et lønloft i overensstemmelse med bankmeddelelsen fra 2013 (151).
7.6.3.1.2. Historiske aktionærers del af byrden og ny kapital rejst på markedet
(392)
De eksisterende aktionærer i banken blev kraftigt udvandet ved rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4). De eksisterende aktionærers post var nemlig blevet indskrænket fra 100 % forud for rekapitaliseringen foråret 2013 til kun 1,44 %. Kommissionen bemærker også, at banken ikke har udbetalt kontant udbytte siden 2008. Endelig ser Kommissionen velvilligt på, at stabilitetsfonden kun vil tilføre yderligere kapital, hvis banken ikke formår at rejse den på markedet til en kurs, der anses for rimelig og fastlægges på grundlag af to uafhængige vurderingsmænds skøn.
7.6.3.1.3. Efterstillede kreditorers del af byrden
(393)
Bankens efterstillede kreditorer har bidraget til bankens omstruktureringsomkostninger. Banken gennemgik flere passivstyringsoperationer. Den samlede mængde omlagte passiver beløb sig til 748 mio. EUR med en kapitalgevinst på 565 mio. EUR som beskrevet i betragtning 122 og 123.
(394)
De resterende instrumenter er omfattet af forbuddet mod kuponrente beskrevet i betragtning 133. Derfor mener Kommissionen, at der er sikret et passende bidrag til byrden fra bankens private indskydere af hybridkapital, og at kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen i den henseende er opfyldt.
(395)
I betragtning af dokumentationen i afsnit 7.6.1 mener Kommissionen således, at Grækenland har truffet tilstrækkelige foranstaltninger med hensyn til egetbidrag og byrdefordeling til at begrænse størrelsen af støtteforanstaltning A, B1, B2, B3 og B4 til det nødvendige minimum.
7.6.3.2. Vurdering af foranstaltning C's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2013
(396)
Bankmeddelelsen fra 2013 supplerer omstruktureringsmeddelelsen og kræver forbedret byrdefordeling, og at banker, der får kapitalstøtte, træffer yderligere foranstaltninger til at begrænse støtten til et minimum. Punkt 29 i bankmeddelelsen fra 2013 kræver, at medlemsstaterne påviser, at der i fuld udstrækning er gjort brug af alle foranstaltninger til at begrænse denne støtte til det nødvendige minimum. Til det formål skal medlemsstaten forelægge en plan for kapitaltilførsel, sikre en tilstrækkelig byrdefordeling med hensyn til aktionærers og efterstillede kreditorers bidrag og forhindre kapitaludstrømning forud for omstruktureringsbeslutningen. Ifølge bankmeddelelsen fra 2013 skulle planen for kapitaltilførsel omfatte spørgsmål om tegningsrettigheder, frivillige passivstyringsoperationer, kapitalforøgende afhændelser, nedgearing, stop for udbetaling af overskud og andre foranstaltninger såsom strenge omkostnings- og lønpolitikker.
(397)
Ifølge punkt 47 i bankmeddelelsen fra 2013 skal en bank, der har identificeret et kapitalunderskud, straks forhindre kapitaludstrømning gennem en række foranstaltninger, som skal sikre samme resultat som almindelige forbud mod udbyttebetaling og kuponrente, forbud mod opkøb, forbud mod at være prisførende og mod at annoncere. Kommissionen bemærker, at banken allerede overholder disse forbud, da de indgår i de tilsagn, som Grækenland har fremlagt en fortegnelse over som beskrevet i betragtning 133, og at banken ikke har udbetalt kontant udbytte siden 2008.
(398)
Rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 (foranstaltning C) danner en buffer til absorbering af fremtidige tab som fastslået i den græske nationalbanks stresstest fra 2013, der blev offentliggjort den 6. marts 2014. Resultaterne af stresstesten viser, at banken har brug for 2 945 mio. EUR i yderligere kapital til at dække sine fremtidige tab i et stressscenarie. Foranstaltning C dækker kapitalbehovet, der vil bestå, såfremt i) det ikke kan dækkes gennem yderligere afhændelser eller kapitalforøgende foranstaltninger (Kommissionen mener, at banken har analyseret alle potentielle afhændelser og forpligtet sig til alle dem, der kan nedbringe kapitalbehovet i forbindelse med den kapitalplan, den har fremlagt for den græske nationalbank), og ii) det ikke kan dækkes af private investorer i forbindelse med aktiekapitalforhøjelsen, som vil finde sted i april 2014. Den giver derfor ikke banken for meget kapital.
(399)
Som forklaret i betragtning 385-395 har banken allerede truffet forholdsregler før stresstesten til at begrænse kapitalbehovet til det nødvendige minimum. Hvis banken i forbindelse med den aktuelle kapitaltilførselsoperation formår at rejse det meste af den nødvendige kapital hos private investorer, og den yderligere støtte fra stabilitetsfonden fortsat ligger under 1 mia. EUR, vil det ikke være nødvendigt med yderligere egetbidrag fra banken. Hvis den støtte, der udbetales i henhold til foranstaltning C, ligger over det niveau, vil det dog være hensigtsmæssigt, at banken afhænder flere aktiviteter.
(400)
Med hensyn til byrdefordeling indebærer en tilstrækkelig byrdefordeling ifølge bankmeddelelsen fra 2013 bidrag fra aktionærer, indskydere af hybridkapital og efterstillede kreditorer, før der bevilges støtte i form af kapitalstøtte. Kommissionen bemærker, at Grækenland har ændret sin nationale retlige ramme for at sikre, at efterstillede kreditorer bidrager til bankens omstruktureringsomkostninger, før der tilføres yderligere kapital til banken. Kommissionen bemærker endvidere, at Grækenland har givet tilsagn om, at den vil gennemføre foranstaltninger i henhold til artikel 6a i loven om stabilitetsfonden som ændret i 2014, nemlig fordeling af kapitalunderskuddet på indehaverne af dens kapitalinstrumenter og andre efterstillede fordringer i nødvendigt omfang. Mens en sådan byrdefordeling først vil finde sted efter datoen for rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 (foranstaltning C) på grundlag af punkt 45 i bankmeddelelsen fra 2013, mener Kommissionen, at der ville komme uforholdsmæssige resultater ud af det, hvis en obligatorisk omlægning af efterstillet gæld og hybridkapital skulle ske allerede på tidspunktet for tilsagnet. Hvis banken skulle rejse tilstrækkelig privat kapital til at dække sit fulde kapitalbehov som fastslået i den græske nationalbanks stresstest, ville omlægningen af de efterstillede kreditorer være uforholdsmæssig. Grækenlands tilsagn om at nedskrive efterstillede kreditorers fordringer, før der udbetales kapitalstøtte til banken, er derfor tilstrækkelig til at sikre en ordentlig byrdefordeling.
(401)
For desuden at sikre, at bankens ejere bidrager i fuld udstrækning til genoprettelsen af et tilstrækkeligt kapitalgrundlag i omstruktureringsperioden, gav Grækenland tilsagn om, at banken frem til afslutningen af omstruktureringsperioden tilbageholder udbytte og ikke betaler kuponrenter, som det ikke er lovpligtigt for den at udbetale. I overensstemmelse med punkt 26 i omstruktureringsmeddelelsen og punkt 47 i bankmeddelelsen fra 2013 vil banken ikke benytte statsstøtte til at forrente egenkapitalen, hvis den har en tilstrækkelig indtjening til at dække en sådan forrentning.
(402)
Banken har også forpligtet sig til, at den frem til 31. december 2017 ikke giver nogen medarbejder eller direktør en samlet årlig løn (løn, pensionsbidrag og bonus) på mere end den samlede årlige løn, som den græske nationalbanks direktør får (dog uden hensyntagen til, at direktøren eventuelt frivilligt giver delvis afkald på løn). Hvis stabilitetsfonden skal tegne aktier i banken, har Grækenland yderligere forpligtet sig til at anvende et lønloft i overensstemmelse med bankmeddelelsen fra 2013 (152).
(403)
Kommissionen skal vurdere, om dette tilsagn, der dækker to scenarier, opfylder de krav, der er fastlagt i bankmeddelelsen fra 2013.
(404)
I det første scenarie, hvor stabilitetsfonden ikke reelt tilfører banken ny kapital, vil den støtte, der ligger i foranstaltning C, være begrænset til et tegningstilsagn om en kapitalforhøjelse, og stabilitetsfonden vil ikke udbetale så meget som en euro, idet alle nye aktier vil være tegnet af private investorer. Ifølge bankmeddelelsen fra 2013 kan begrænsningen af forrentningen ophøre, når støtten er blevet tilbagebetalt. Men den støtte, der ligger i et sådant tegningstilsagn i henseende til en potentiel kapitalforhøjelse, kan ikke tilbagebetales, hvis det pågældende tilsagn aldrig udmøntes (eftersom staten aldrig udbetalte penge til banken). Under sådanne omstændigheder kan Kommissionen acceptere, at begrænsningen af forrentningen gælder for en afgrænset periode. Kommissionen mener, at Grækenlands tilsagn, som løber indtil 31. december 2017 (dvs. i tre år og otte måneder frem til et år før udløbet af omstruktureringsperioden), er en korrekt anvendelse af sidste afsnit i punkt 38 i bankmeddelelsen fra 2013. Fordi den årlige aflønning af direktøren for den græske nationalbank er lavere end det loft, der er fastsat i andet afsnit af punkt 38 i bankmeddelelsen fra 2013, og fordi denne forpligtelse vil gælde for hele koncernen, mener Kommissionen, at det tilsagn, som Grækenland har foreslået at give i det tilfælde, hvor stabilitetsfonden ikke tegner nogen aktier i forbindelse med den planlagte kapitalforhøjelse, er i overensstemmelse med punkt 38 i bankmeddelelsen fra 2013.
(405)
I det andet scenarie, hvor stabilitetsfonden ville skulle tegne aktier i banken, lovede Grækenland at ændre tilsagnet for at bringe det i overensstemmelse med bankmeddelelsen fra 2013. Kommissionen bemærker, at hvis stabilitetsfonden ville tegne aktier, ville varigheden af aflønningsloftet for fortsat at være i overensstemmelse med bankmeddelelsen fra 2013 blive ændret til at vare, indtil omstruktureringsperioden udløber - 31. december 2018 - eller indtil der foregår en transaktion, der svarer til, at banken har tilbagebetalt statsstøtten, alt efter hvad der sker først. Eftersom ordinære aktier ikke kan indfries af banken, accepterer Kommissionen, at et salg af aktierne på det sekundære marked med fortjeneste kunne anses for svarende til en tilbagebetaling af støtten.
(406)
I begge scenarier opfylder forpligtelsen til at begrænse aflønningen, som Grækenland har indgået, således kravene i bankmeddelelsen fra 2013.
(407)
Med hensyn til forrentning til staten kræver forlængelsesmeddelelsen fra 2011, at nye aktier udstedes med et nedslag i forhold til markedskursen efter justering for udvandingseffekten. Kommissionen bemærker, at formålet med dette krav er at sikre, at staten modtager en tilstrækkelig forrentning af sin aktiepost i banken, og at de historiske aktionærers stemmerettigheder bliver tilsvarende udvandet. For så vidt angår foranstaltning C, er staten allerede majoritetsaktionær i banken med sin post på over 90 % af aktierne. Derfor ville et overdrevet nedslag i forhold til markedskursen mindske forrentningen til staten af foranstaltning B4 og kunne medføre støtte til investorerne, hvis nedslaget er en undervurdering af bankens værdi. For at undgå en sådan situation må tegningskursen ikke være lavere end en grundkurs, som fastsættes på basis af skøn fra to uafhængige vurderingsmænd. Derfor beskytter de detaljerede regler om kursfastlæggelsen stabilitetsfonden mod at blive overdrevent udvandet af de nye investorer og sikrer samtidig, at stabilitetsfonden tegner nye aktier til en kurs, der afspejler bankens værdi. Under disse omstændigheder kan Kommissionen acceptere, at nye aktier kan udstedes med et mindre nedslag i forhold til den aktuelle markedskurs end det, der var hensigten i forlængelsesmeddelelsen fra 2011, og den finder grundkursen acceptabel.
(408)
Hvis aktierne blev udstedt til en højere kurs, ville det have kunnet få private investorer til at afholde sig fra at deltage i aktiekapitalforhøjelsen og derfor have begrænset tilførslen af privat kapital.
(409)
Derfor mener Kommissionen, at niveauet for egetbidrag og byrdefordeling er hensigtsmæssigt for foranstaltning C.
7.6.3.3. Konklusion vedrørende egetbidrag og byrdefordeling
(410)
Kommissionen bemærker, at i sammenligning med den samlede modtagne statslige rekapitalisering er egetbidraget og byrdefordelingen i form af salget af aktier meget lavere end det niveau, som Kommissionen normalt anser for tilstrækkeligt. I betragtning af argumenterne i afsnit 7.6.1, ifølge hvilke Kommissionen kan acceptere et lavere niveau for egetbidrag og byrdefordeling, kan omstruktureringsplanen imidlertid anses for at rumme tilstrækkelige foranstaltninger vedrørende egetbidrag og byrdefordeling.
(411)
Omstruktureringsplanen opfylder også kravene i bankmeddelelsen fra 2013, hvad angår foranstaltning C.
7.6.4. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(412)
I henhold til omstruktureringsmeddelelsen skal en omstruktureringsplan indeholde foranstaltninger, der begrænser konkurrencefordrejninger og sikrer en konkurrencepræget banksektor. Endvidere skal disse foranstaltninger også afhjælpe problemer med »moral hazard« og sikre, at der ikke anvendes statsstøtte til finansiering af konkurrencebegrænsende adfærd.
(413)
I henhold til punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen ved vurderingen af støttebeløbets størrelse og de konkurrencefordrejninger, støtten har givet anledning til, både tage hensyn til det absolutte og det relative støttebeløb samt byrdefordelingen og bankens position på markedet efter omstruktureringen. I den henseende minder Kommissionen om, at banken har modtaget kapital fra staten svarende til 16 % af sine risikovægtede aktiver (undtagen foranstaltning C). Med foranstaltning C får banken et tilsagn om at tilføre yderligere kapital på 2 864 mia. EUR, hvilket bringer den samlede kapitalstøtte op på 23,7 % af bankens risikovægtede aktiver. Ud over kapitalstøtten har banken også modtaget likviditetsstøtte. Banken har fået likviditetsgarantier, som beløb sig til 13 600 mio. EUR pr. 15. april 2011 og 13 932 mio. EUR pr. 30. november 2013 svarende til 17 % af bankens balance pr. samme dato. Banken fik også statsgaranteret ELA for et beløb af 12 mia. EUR pr. 31. december 2012 svarende til 18 % af bankens balance pr. den dato. Nødvendigheden af at gennemføre foranstaltninger til begrænsning af potentielle fordrejninger af konkurrencen er dermed berettiget i lyset af det forholdsvis store støttebeløb. Derudover har banken store markedsandele i Grækenland på 17 % for udlån og 12 % for indlån pr. 31. december 2012. Opkøbet af New TT Bank og Nea Proton Bank øgede bankens markedsandele til 20,7 % for udlån og 18,8 % for indlån i september 2013 (153).
(414)
Kommissionen minder om, at bankens vanskeligheder primært stammer fra eksterne forstyrrelser såsom den græske statsgældskrise og den langvarige recession, som har rystet den græske økonomi siden 2008 som bemærket i betragtning 69 til Eurobank-indledningsafgørelsen. Behovet for at afhjælpe problemer med »moral hazard« er mindsket, da banken ikke synes at have taget overdrevent store risici. Som drøftet i afsnit 7.6.1 er den konkurrencefordrejende virkning af støtteforanstaltningerne mindre i lyset af disse faktorer og således også nødvendigheden af foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne. Af disse årsager kan Kommissionen undtagelsesvis acceptere, at omstruktureringsplanen til trods for det store støttebeløb ikke indeholder en nedbringelse af balancen og udlånene i Grækenland.
(415)
Kommissionen bemærker imidlertid, at de statslige rekapitaliseringer satte banken i stand til at videreføre sin bankvirksomhed på udenlandske markeder og sin forsikringsvirksomhed i Grækenland.
(416)
I den henseende bemærker Kommissionen bankens tilsagn i tillæg til den allerede gennemførte nedgearing og omstrukturering om at sælge sin forsikringsvirksomhed inden […], tilsagnet om at nedbringe omfanget af dens internationale aktiver inden 31. december 2018, hvilket sandsynligvis vil medføre yderligere afhændelser i […] og […], og tilsagnet om ikke at benytte statsstøtte til at finansiere væksten i disse virksomheder. Kommissionen finder det proportionalt, at indskrænkningen af de udenlandske aktiver bliver større, hvis stabilitetsfonden i henhold til foranstaltning C udbetaler yderligere kapitalstøtte på over 1 mia. EUR til banken. Som angivet i betragtning (295) vil en sådan betaling gøre støtten mere fordrejende end blot et tilsagn om at deltage i kapitalforhøjelsen. Men hvis den oprindelige kapitaltilførsel er på under 1 mia. EUR, ville det indebære en større deltagelse på mindst 1,5 mia. EUR fra private investorer. Yderligere ville den større private deltagelse udgøre et yderligere bidrag til byrden som forklaret i betragtning (388). I punkt 31 i omstruktureringsmeddelelsen anføres det, at både prisen, der betales for den støtte, der modtages af staten, og graden af byrdefordeling vil blive taget i betragtning, når byrdefordelingsforanstaltningerne vurderes. Derfor vil yderligere konkurrencefordrejninger fortsat være begrænsede, hvis stabilitetsfonden tilfører mindre end 1 mia. EUR.
(417)
Grækenland har også givet tilsagn om et forbud mod opkøb, hvilket sikrer, at banken ikke bruger den modtagne statsstøtte til at opkøbe nye virksomheder. Dette forbud medvirker til at sikre, at statsstøtten kun benyttes til at støtte genoprettelsen af rentabiliteten i den græske bankvirksomhed og ikke til vækst f.eks. på udenlandske markeder.
(418)
Forpligtelsen til at nedsætte den uholdbart høje rente, der betales på græske indskud, sikrer også, at statsstøtten ikke bruges til at finansiere uholdbare indlånsstrategier, som fordrejer konkurrencen på det græske marked. Ligeledes vil tilsagnet om at gennemføre strenge retningslinjer for prissætning på nye udlån på grundlag af en ordentlig kreditrisikovurdering forhindre banken i at fordreje konkurrencen på det græske marked med uhensigtsmæssige prisstrategier for udlån til kunder.
(419)
Under hensyntagen til den specifikke situation beskrevet i afsnit 7.6.1 og foranstaltningerne i omstruktureringsplanen mener Kommissionen, at der er truffet tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne.
7.7. TILSYN
(420)
I medfør af afsnit 5 i omstruktureringsmeddelelsen skal Kommissionen have periodiske rapporter for at kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt. Som anført i tilsagnene (154) vil Grækenland sikre, at den tilsynsførende administrator, som allerede er udpeget af banken med Kommissionens godkendelse, fører tilsyn med de tilsagn, som Grækenland har givet om omstrukturering af aktiviteterne i Grækenland og udlandet og om selskabsledelse og erhvervsmæssig drift. Kommissionen mener derfor, at der er sikret et korrekt tilsyn med gennemførelsen af omstruktureringsplanen.
8. KONKLUSION
(421)
Kommissionen mener, at Grækenland ulovligt har gennemført støtteforanstaltning SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) og SA.31155 (2013/C) (2013/NN) i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, eftersom de blev gennemført før den formelle anmeldelse heraf. Kommissionen mener dog, at omstruktureringsplanen sammen med tilsagnene i bilagene sikrer genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet, er tilstrækkelig med hensyn til byrdefordelingen og egetbidraget og på en hensigtsmæssig og proportional måde afbøder de konkurrencefordrejende virkninger af de støtteforanstaltninger, der er undersøgt i nærværende afgørelse. Den fremlagte omstruktureringsplan og tilsagnene opfylder kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen, hvorfor støtteforanstaltningerne kan anses for at være forenelige med det indre marked -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Følgende foranstaltninger, der er gennemført eller planlagt af Grækenland, udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 107, stk. 1:
a)
nødlikviditetsstøtte tilført Eurobank Ergasias SA. (»Eurobank«) af den græske nationalbank og garanteret af Den Hellenske Republik (foranstaltning L2)
b)
den anden bro-rekapitalisering på 1 341 mio. EUR ydet af den græske finansielle stabilitetsfond (»stabilitetsfonden«) til Eurobank i december 2012 (foranstaltning B2)
c)
tilsagnserklæringen på 528 mio. EUR givet af stabilitetsfonden til Eurobank den 21. december 2012 (foranstaltning B3)
d)
rekapitaliseringen på 5 839 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Eurobank i maj 2013 (foranstaltning B4)
e)
rekapitaliseringstilsagnet på 2 864 mio. EUR givet af stabilitetsfonden efter den aktiekapitalforhøjelse på 2 864 mio. EUR, som blev godkendt på generalforsamlingen den 12. april 2014 i henhold til lov 3864/2010 om stabilitetsfonden som ændret (foranstaltning C)
f)
kapitaltilførslen på 395 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Nea Proton Bank den 28. august 2013 (foranstaltning NP3).
2. I lyset af omstruktureringsplanen for Eurobank Group (Eurobank Ergasias S.A og alle dens datterselskaber (græske og ikkegræske datterselskaber og filialer med såvel bankvirksomhed som anden virksomhed)), som blev fremlagt den 16. april 2014, og Grækenlands tilsagn givet den 16. april 2014 er følgende statsstøtteforanstaltninger forenelige med det indre marked:
a)
kapitaltilførslen på 950 mio. EUR ydet af Grækenland til Eurobank i maj 2009 i henhold til rekapitaliseringsordningen (foranstaltning A)
b)
nødlikviditetsstøtte tilført Eurobank af den græske nationalbank og garanteret af Grækenland siden juli 2011 for et beløb af 12 mia. EUR pr. 31. december 2012 (foranstaltning L2)
c)
den første bro-rekapitalisering på 3 970 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Eurobank i maj 2012 (foranstaltning B1)
d)
den anden bro-rekapitalisering på 1 341 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Eurobank i december 2012 (foranstaltning B2)
e)
tilsagnserklæringen på 528 mio. EUR givet af stabilitetsfonden til Eurobank den 21. december 2012 (foranstaltning B3)
f)
rekapitaliseringen på 5 839 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Eurobank i maj 2013 (foranstaltning B4)
g)
rekapitaliseringstilsagnet på 2 864 mio. EUR givet af stabilitetsfonden til Eurobank efter den aktiekapitalforhøjelse på 2 864 mio. EUR, som blev godkendt på generalforsamlingen den 12. april 2014 i henhold til lov 3864/2010 om stabilitetsfonden som ændret (foranstaltning C)
h)
kapitaltilførslen på 80 mio. EUR ydet af Grækenland til Proton Bank i maj 2009 (foranstaltning Pr1).
i)
finansieringen af det samlede udækkede finansieringsbehov på 1 121,6 mio. EUR ydet af Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund's (»HDIGF«) og stabilitetsfonden til de aktiviteter, der blev overført fra Proton Bank til Nea Proton Bank i oktober 2011 og maj 2012 (foranstaltning NP1)
j)
den samlede kapitaltilførsel på 515 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Nea Proton Bank i henholdsvis oktober 2011, februar 2012, august 2012 og december 2012 (foranstaltning NP2)
k)
kapitaltilførslen på 395 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til Nea Proton Bank den 28. august 2013 (foranstaltning NP3)
l)
finansieringen af det samlede udækkede finansieringsbehov på 677 mio. EUR ydet af HDIGF og stabilitetsfonden til de aktiviteter, der blev overført fra T Bank til Hellenic Postbank (»TT Bank«) i december 2011 og februar 2013 (foranstaltning T)
m)
kapitaltilførslen på 224,96 mio. EUR ydet af Grækenland til TT Bank i maj 2009 (foranstaltning TT)
n)
finansieringen af det samlede udækkede finansieringsbehov på 3 732,6 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til de aktiviteter, der blev overført fra TT Bank til New Hellenic Postbank (»New TT Bank«) i januar og juni 2013 (foranstaltning NTT1)
o)
kapitaltilførslen på 500 mio. EUR ydet af stabilitetsfonden til New TT Bank den 29. januar 2013 (foranstaltning NTT2).
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Den Hellenske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. april 2014.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 29 päivänä huhtikuuta 2014,
valtiontuesta SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), jota Kreikka on myöntänyt Eurobank-konsernille ja joka liittyy Eurobank Ergasias S.A:n pääomapohjan vahvistamiseen ja rakenneuudistukseen; Kreikan rahoitusvakausrahaston Proton Bankille Nea Protonin perustamisen ja pääomituksen sekä New Proton Bankin pääomanlisäysten muodossa myöntämään rakenneuudistustukeen; Hellenic Postbankin kriisinratkaisuun perustamalla omaisuudenhoitoyhtiö
(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 2933)
(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
(2014/885/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut jäsenvaltioita ja muita asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 EUROBANK-KONSERNIIN (2), JÄLJEMPÄNÄ ’PANKKI’ (3), LIITTYVÄT MENETTELYT
(1)
Marraskuun 19 päivänä 2008 tekemällään päätöksellä komissio hyväksyi ohjelman ”Kreikan luottolaitoksille suunnatut tukitoimenpiteet”, jäljempänä ’Kreikan pankkien tukiohjelma’, jolla pyrittiin varmistamaan Kreikan rahoitusjärjestelmän vakaus. Kreikan pankkien tukiohjelmassa tukea voidaan myöntää sen muodostavista kolmesta toimenpiteestä, jotka ovat pääomapohjan vahvistamistoimenpide, takaustoimenpide ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpide (4). Toukokuussa 2009 Kreikka vahvisti EFG Eurobank Ergasias S.A:n (5) pääomapohjaa pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä.
(2)
Marraskuun 19 päivänä 2008 tehdyn päätöksen johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin, että komissiolle ilmoitettaisiin rakenneuudistussuunnitelma pääomapohjan vahvistamistoimenpiteen tuensaajien osalta.
(3)
Elokuun 2 päivänä 2010 Kreikan viranomaiset toimittivat Eurobank-konsernia koskevan rakenneuudistussuunnitelman komissiolle. Komissio rekisteröi tämän suunnitelman ja sen myöhemmät päivitykset sekä Kreikan viranomaisten toimittamat lisätiedot asianumerolla SA.30342 (PN 26/2010) ja tämän jälkeen asianumerolla SA.32789 (2011/PN).
(4)
Pankki on toistuvasti saanut Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnettyjä valtiontakauksia velkainstrumenteille ja valtion joukkovelkakirjalainoille (6). Se on myös saanut valtion takaamaa hätärahoituksena annettua maksuvalmiusapua, jäljempänä ’valtion takaama maksuvalmiusapu’.
(5)
Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 20 päivänä huhtikuuta 2012 pankille kirjeen, jossa se sitoutui osallistumaan sen osakepääoman korottamiseen. Toukokuun 28 päivänä 2012 Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi pankille 3 970 miljoonaa euroa väliaikaisrahoitusta, jäljempänä ’ensimmäinen väliaikaisrahoitus’.
(6)
Toukokuussa 2012 Kreikan viranomaiset ilmoittivat komissiolle Kreikan rahoitusvakausrahaston pankille toimittamasta sitoumuskirjeestä. Komissio rekisteröi sen ilmoittamattomana tukena (asianumero SA.34825 (2012/NN)), koska toimenpide oli jo toteutettu.
(7)
Komissio aloitti 27 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn ensimmäisestä väliaikaisrahoituksesta (”Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätös”) (7).
(8)
Joulukuussa 2012 Kreikan rahoitusvakausrahasto myönsi pankille 1 341 miljoonaa euroa väliaikaisrahoitusta, jäljempänä ’toinen väliaikaisrahoitus’. Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti lisäksi 21 päivänä joulukuuta 2012 pankille sitoumuskirjeen osallistumisesta pankin osakepääoman korottamiseen ja liikkeeseen laskettaviin vaihdettaviin pääomainstrumentteihin yhteensä jopa 528 miljoonalla eurolla (8). Kreikan viranomaiset ilmoittivat näistä toimenpiteistä komissiolle 27 päivänä joulukuuta 2012.
(9)
Toukokuussa 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto osallistui pankin osakepääoman korottamiseen, joka oli hyväksytty joulukuussa 2012. Se muunsi ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen omaksi pääomaksi ja sijoitti lisäksi 528 miljoonaa euroa pääomaa pankkiin (”kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen”).
(10)
Kreikan viranomaiset toimittivat 19 päivänä joulukuuta 2013 komissiolle tietoja kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen ehdoista.
(11)
Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 31 päivänä maaliskuuta 2014 pankille sitoumuskirjeen osallistumisesta pankin suunniteltuun osakepääoman korottamiseen.
(12)
Huhtikuun 16 päivänä 2014 Kreikan viranomaiset toimittivat komissiolle pankkia koskevan lopullisen rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’rakenneuudistussuunnitelma’. Ne ilmoittivat komissiolle myös Kreikan rahoitusvakausrahaston sitoumuksesta taata täysin pankin tuleva pääomapohjan vahvistaminen. Samana päivänä ne toimittivat tietoja valtion takaamasta maksuvalmiusavusta. Ne ilmoittivat haluavansa antaa edelleen pankille tällaista maksuvalmiustukea sekä valtiontakuita velkainstrumenteille ja valtion joukkovelkakirjalainoille Kreikan pankkien tukiohjelman mukaisesti (9).
(13)
Komissio järjesti lukuisia kokouksia ja etäneuvotteluja ja kävi kirjeenvaihtoa sähköpostitse Kreikan viranomaisten ja pankin kanssa.
(14)
Kreikka hyväksyy, että tämä päätös annetaan poikkeuksellisesti vain englannin kielellä.
1.2 OSTETTUIHIN YRITYKSIIN LIITTYVÄ MENETTELY
1.2.1 Nea Proton Bankiin liittyvä menettely
(15)
Komissio antoi 26 päivänä heinäkuuta 2012 päätöksen valtiontuesta SA.34488 (2012/C), ”Pankin perustamisen ja pääomanlisäysten muodossa annettava tuki Nea Proton Bankille” (10), jäljempänä ’Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätös’. Tällä päätöksellä komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn i) Proton Bankista Nea Proton Bankiin siirrettyjen varojen ja velkojen välisen 1 121,6 miljoonan euron suuruisen rahoitusvajeen rahoittamisesta Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston ja Kreikan rahoitusvakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmalla; ii) Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin sijoittamasta 250 miljoonan euron suuruisesta peruspääomasta; ja iii) Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin sijoittamasta 300 miljoonan euron suuruisesta lisäpääomasta, jota ennakoitiin silloin, kun Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätös tehtiin. Komissio kehotti Kreikkaa esittämään huomautuksia ja toimittamaan kaikki tiedot, joista voi olla apua tukitoimenpiteiden arvioinnissa. Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen 1 jaksossa kuvattiin yksityiskohtaisesti Proton Bankia koskeva menettely, Proton Bankin kriisinratkaisu mukaan lukien, Nea Proton Bankin perustaminen, rahoitusvajeen rahoittaminen sekä Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin sijoittama peruspääoma.
(16)
Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti 1 päivänä elokuuta 2012 lisää pääomaa Nea Proton Bankiin. Tämän lisäyksen suuruus oli 230 miljoonaa euroa.
(17)
Kreikka toimitti 5 päivänä syyskuuta 2012 Kreikan keskuspankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston laatimia huomautuksia Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.
(18)
Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti 31 päivänä joulukuuta 2012 lisää osakepääomaa Nea Proton Bankiin. Tämän lisäyksen suuruus oli 35 miljoonaa euroa.
(19)
Toukokuussa 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto käynnisti Nea Proton Bankin myyntiprosessin.
(20)
Kreikan viranomaiset ilmoittivat 12 päivänä heinäkuuta 2013 komissiolle pankin aikomuksesta ostaa Nea Proton Bank. Komissio vastasi tähän 15 päivänä heinäkuuta 2013.
(21)
Pankki allekirjoitti 15 päivänä heinäkuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa sitovan sopimuksen, jonka mukaan se ostaa yhdellä eurolla 100 prosenttia Nea Proton Bankin osakkeista ja äänioikeuksista, ja Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui vahvistamaan Nea Proton Bankin pääomapohjaa ennen sen myyntiä 395 miljoonan euron rahasijoituksella.
(22)
Kreikan viranomaiset ilmoittivat 29 päivänä heinäkuuta 2013 komissiolle tästä 395 miljoonan euron pääomasijoituksesta Nea Proton Bankiin.
1.2.2 New TT Bankiin liittyvä menettely
(23)
Komissio antoi 6 päivänä toukokuuta 2013 päätöksen valtiontuesta SA.31155 (2013/C), ”Hellenic Postbank S.A:lle annettu valtiontuki perustamalla ja pääomittamalla omaisuudenhoitoyhtiötä New TT Hellenic Postbank S.A.”, jäljempänä ’New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätös’ (11). Tällä päätöksellä komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn i) Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemästä 500 miljoonan euron pääomasijoituksesta New TT Hellenic Postbank S.A:han, jäljempänä ’New TT Bank’; ii) Hellenic Postbank S.A:n, jäljempänä ’TT Bank’, toimintojen siirtämisestä New TT Bankiin syntyvän rahoitusvajeen (12) rahoittamisesta 4,1 miljardilla eurolla (13); iii) Kreikan etuoikeutettujen osakkeiden muodossa tekemästä 224,96 miljoonan euron suuruisesta pääomasijoituksesta TT Bankiin Kreikan pankkien tukiohjelman mukaisesti; ja iv) Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston 0,68 miljardin euron suuruisesta interventiotoimenpiteestä TT Bankille siirrettyjen T Bank S.A:n, jäljempänä ’T Bank’ varojen hyväksi. Komissio kehotti Kreikkaa esittämään huomautuksia ja toimittamaan kaikki tiedot, joista voi olla apua rakenneuudistustuen arvioinnissa. New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen 1 jaksossa kuvataan yksityiskohtaisesti menettelyt, jotka liittyvät T Bankin kriisinratkaisuun myymällä se TT Bankille ja TT Bankin kriisinratkaisuun New TT Bankin perustamisen avulla.
(24)
Kesäkuussa 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto käynnisti New TT Bankin myyntiprosessin.
(25)
Kreikan viranomaiset ilmoittivat 15 päivänä heinäkuuta 2013 komissiolle Kreikan rahoitusvakausrahaston päätöksestä myydä New TT Bank pankille ja tämän päätöksen perusteista.
(26)
Pankki allekirjoitti 15 päivänä heinäkuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa sitovan sopimuksen, jonka mukaan se ostaa 100 prosenttia New TT Bankin osakkeista ja äänioikeuksista
(27)
Kreikka esitti 19 päivänä heinäkuuta 2013 huomautuksia New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.
2. KUVAUS
2.1 PANKKI JA SEN VAIKEUDET
2.1.1 Kreikan pankkialan yleinen toimintaympäristö
(28)
Kreikan reaalinen bruttokansantuote (BKT) laski 20 prosenttia vuosina 2008-2012, kuten taulukko 1 osoittaa. Tämän seurauksena Kreikan pankit kärsivät kreikkalaisille kotitalouksille ja yrityksille myönnettyjen lainojen maksuhäiriöiden nopeasta lisääntymisestä (14). Tämä kehitys on haitannut Kreikan pankkien varojen tuottoa ja aiheuttanut pääoman tarvetta.
Taulukko 1
Kreikan BKT:n reaalikasvu 2008-2013
Kreikka
2008
2009
2010
2011
2012
2013
BKT:n reaalikasvu, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (arvio)
Lähde:
Eurostat, saatavilla verkko-osoitteessa: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Lisäksi helmikuussa 2012 Kreikka toteutti yksityissektorin velkakirjojen vaihdon, jota kutsuttiin yksityissektorin osallistumiseksi, jäljempänä ’yksityissektorin osallistumisohjelma’. Kreikan pankit osallistuivat yksityissektorin osallistumisohjelmaan, jossa Kreikan hallitus tarjosi yksityisille velkakirjojen haltijoille uusia arvopapereita (muun muassa uusia Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja), BKT:hen kytkettyjä arvopapereita sekä Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) liikkeeseen laskemia yksityissektorin osallistumisohjelman velkasitoumuksia silloisia Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja vastaan 53,5 prosentin nimellisalennuksella ja pidemmillä erääntymisajoilla (15). Kreikan viranomaiset ilmoittivat tämän velkakirjojen vaihdon tulokset 9 päivänä maaliskuuta 2012 (16). Vaihto aiheutti velkakirjojen haltijoille huomattavia tappioita (Kreikan pankeille Kreikan keskuspankin arvion mukaan keskimäärin 78 prosenttia vanhojen Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen nimellisarvosta) ja pääomatarpeita, jotka kirjattiin takautuvasti Kreikan pankkien vuoden 2011 tilinpäätöksiin.
Taulukko 2
Yksityissektorin osallistumisen Kreikan suurimmille pankeille aiheuttamat kokonaistappiot (miljoonaa euroa)
Pankit
Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen nimellisarvo
Valtion omistamille tai takaamille yhtiöille annettujen lainojen nimellisarvo
Kokonaisnimellisarvo
Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot Kreikan valtion joukkovelkakirja lainojen osalta
Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot valtion omistamille tai takaamille yhtiöille annettujen lainojen osalta
Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä
Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä / rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus (17) (%)
Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä / kokonaisvarat (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Lähde:
Kreikan keskuspankki, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, joulukuu 2012, s. 14.
(30)
Koska Kreikan pankeille syntyi huomattavia pääoma-alijäämiä yksityissektorin osallistumisohjelman ja jatkuvan taantuman seurauksena, 11 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyssä Kreikkaa koskevaan toiseen sopeutusohjelmaan liitetyssä Kreikan hallituksen, Euroopan unionin ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Euroopan keskuspankin (EKP) välisessä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa myönnettiin varoja näiden pankkien pääomapohjan vahvistamiseen. Kreikan viranomaiset arvioivat, että kaikki tästä ohjelmasta rahoitettavat pankkien pääomitustarpeet ja kriisinratkaisukustannukset olivat 50 miljardia euroa (18). Tähän määrään päädyttiin laskelmilla, jotka perustuivat Kreikan keskuspankin joulukuusta 2011 joulukuuhun 2014 ulottuvalta ajanjaksolta tekemään stressitestiin, jäljempänä ’vuoden 2012 stressitesti’, joka pohjautui Blackrockin tekemään lainatappioennusteeseen (19). Varat Kreikan pankkien pääomapohjan vahvistamiseen myöntää Kreikan rahoitusvakausrahasto. Taulukko 3 sisältää yhteenvedon Kreikan suurimpien pankkien pääomatarpeita koskevista laskelmista vuoden 2012 stressitestin perusteella.
Taulukko 3
Vuoden 2012 stressitesti: Kreikan suurimpien pankkien pääomatarpeet (miljoonaa euroa)
Pankit
Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen viiteosuus (joulukuu 2011)
Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat bruttotappiot yhteensä
(joulukuu 2011)
Yksityissektorin osallistumiseen liittyvät varaukset
(kesäkuu 2011)
Kumulatiivinen bruttotappio
Luottoriskiä koskevat ennusteet
Luottotappiovaraukset
(joulukuu 2011)
Sisäisen tulon tuottaminen
Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen tavoiteosuus (joulukuu 2014)
Pääomatarpeet
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Lähde:
Kreikan keskuspankki, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, joulukuu 2012, s. 8.
(31)
Maaliskuussa 2012 talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaan pankeille, jotka toimittavat toteuttamiskelpoisia pääoman hankkimista koskevia suunnitelmia, annetaan mahdollisuus hakea ja saada julkista tukea siten, että samalla säilytetään yksityissektorin kannustimet sijoittaa pääomaa ja minimoidaan näin veronmaksajille koituva taakka (20). Kreikan keskuspankki katsoi, että vain neljä suurinta pankkia (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank ja Alpha Bank) olivat kannattavia (21). Ne saivat ensimmäisen pääomapohjan vahvistamisen Kreikan rahoitusvakausrahastosta toukokuussa 2012.
(32)
Kotimaiset talletukset Kreikan pankkeihin vähenivät yhteensä 37 prosenttia vuoden 2009 lopusta kesäkuuhun 2012 taantuman ja poliittisen epävarmuuden vuoksi. Näiden pankkien oli maksettava korkeampia korkoja yrittääkseen säilyttää talletukset. Talletusten kustannukset nousivat, mikä laski pankkien nettokorkomarginaalia. Koska Kreikan pankit suljettiin pois tukkurahoitusmarkkinoilta, niistä tuli täysin riippuvaisia eurojärjestelmän (22) rahoituksesta, josta yhä suurempi osa myönnettiin Kreikan keskuspankin hätärahoituksena antaman maksuvalmiusavun muodossa. Näiden pankkien saamat määrät olivat erityisen suuria vuoden 2012 jälkipuoliskolla.
(33)
Kesäkuussa 2012 pidettyjen vaalien jälkeen talletuskanta alkoi taas kasvaa. Eurojärjestelmän Kreikan pankeille myöntämä kokonaisrahoitus on vähentynyt 31 päivän joulukuuta 2012 jälkeen.
(34)
Kreikka käynnisti 3 päivänä joulukuuta 2012 yksityissektorin osallistumisohjelman puitteissa saatujen uusien Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen takaisinosto-ohjelman, jossa hinnat vaihtelivat 30,2 prosentista 40,1 prosenttiin niiden nimellisarvosta (23). Kreikan pankit osallistuivat tähän takaisinosto-ohjelmaan, joka aiheutti lisää tappioita niiden taseeseen, koska yksityissektorin osallistumisohjelman aikana kirjatusta kirjanpidollisesta tappiosta (joka muodostui markkina- ja nimellisarvon erosta) tuli lopullinen ja peruuttamaton (24).
(35)
Joulukuussa 2012 Kreikan neljä suurinta pankkia saivat Kreikan rahoitusvakausrahastolta toisen pääomapohjaa vahvistavan sijoituksen.
(36)
Syksyllä 2013 Kreikan keskuspankki käynnisti toisen stressitestin arvioidakseen Kreikan pankkien pääomatilanteen vakautta sekä perusskenaariossa että epäedullisessa skenaariossa.
(37)
Heinäkuussa 2013 Kreikan keskuspankki antoi neuvonantajan tehtäväksi tehdä diagnostinen tutkimus kaikkien Kreikan pankkien lainsalkuista. Kyseinen neuvonantaja teki luottotappioennusteet Kreikan pankkien kaikista kotimaisista lainasalkuista sekä ulkomailla olevien sivuliikkeiden ja tytäryhtiöiden lainasalkuista, joihin liittyi Kreikan tilanteen muodostama riski, kolmen ja puolen vuoden aikavälille sekä lainojen kuoletusajaksi. Analyysissa tuotetut luottotappioennusteet perustuivat kahteen makrotaloudelliseen skenaarioon: perusskenaarioon ja epäedulliseen skenaarioon. Ulkomaisten lainasalkkujen luottotappioennusteet teki Kreikan keskuspankki käyttäen jonkin verran neuvonantajan apua.
(38)
Neuvonantajan luottotappioennusteita koskevan arvion perusteella Kreikan keskuspankki suoritti pääomatarpeiden arvioinnin, jossa se sai teknistä tukea eräältä toiselta neuvonantajalta.
(39)
Vuoden 2013 stressitestin puitteissa tehdyn pääomatarpeiden arvioinnin keskeiset osatekijät olivat i) luottotappioennusteet (25) pankkien lainasalkuista yhdistetyn Kreikkaan liittyvän riskin ja ulkomaisen riskin perusteella vähennettynä silloisilla luottotappiovarauksilla sekä ii) pankkien toiminnan arvioitu kannattavuus kesäkuusta 2013 joulukuuhun 2016 Kreikan keskuspankille vuoden 2013 neljännellä vuosineljänneksellä toimitettujen rakenneuudistussuunnitelmien varovaisen mukautuksen perusteella. Taulukko 4 sisältää yhteenvedon Kreikan suurimpien pankkien yhteenlaskettuja pääomatarpeita koskevista vuoden 2013 stressitestin perusskenaarion mukaisista laskelmista.
Taulukko 4
Vuoden 2013 stressitesti: Kreikan pankkien yhteenlasketut pääomatarpeet perusskenaariossa (miljoonaa euroa)
Pankit
Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen viiteosuus (kesäkuu 2013) (1)
Luottotappiovaraukset
(kesäkuu 2013) (2)
Kreikkaan liittyvää riskiä koskevat luottotappioennusteet (3)
Ulkomaista riskiä koskevat luottotappioennusteet (26) (4)
Sisäisen tulon tuottaminen (5)
Stressitestin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus (joulukuu 2016) (6)
Pääomatarpeet
(7) = (6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Lähde:
Kreikan keskuspankki, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, maaliskuu 2014, s. 42.
(40)
Kreikan keskuspankki julkisti vuoden 2013 stressitestin tulokset 6 päivänä maaliskuuta 2013 ja pyysi pankkeja toimittamaan pääoman hankkimista koskevat suunnitelmansa huhtikuun 2014 puoliväliin mennessä perusskenaarion mukaisten pääomatarpeiden kattamiseksi.
2.1.2 Pankin taloudellinen toiminta
(41)
Pankki tarjoaa yleispankkipalveluja lähinnä Kreikassa ja Itä- ja Kaakkois-Euroopassa (Kypros, Romania, Bulgaria, Serbia ja Ukraina). Se tarjoaa täyden valikoiman pankki- ja rahoitustuotteita ja -palveluja kotitalouksille ja yrityksille. Sen toiminta kattaa vähittäispankkitoiminnan, yritys- ja yksityisasiakastoiminnan, omaisuudenhoidon, vakuutustoiminnan, treasury-toiminnan, pääomamarkkinat sekä muita palveluja. Pankin kotipaikka on Kreikassa, ja sen osakkeet on listattu Ateenan arvopaperipörssissä. Pankilla oli 31 päivänä joulukuuta 2012 yhteensä 17 427 työntekijää, joista noin puolet työskenteli Itä- ja Kaakkois-Euroopassa ja puolet Kreikassa (29).
(42)
Pankki osallistui yksityissektorin osallistumisohjelmaan ja vaihtoi Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja ja valtion omistamille tai takaamille yhtiöille annettuja lainoja 7 336 miljoonan euron nimellisarvosta. Yhteensä sen yksityissektorin osallistumiseen liittyvä tappio oli noin 5 781 miljoonaa euroa ennen veroja, ja se kirjattiin kokonaisuudessaan pankin vuoden 2011 kirjanpitoon (30). Joulukuun 2012 takaisinosto-ohjelman aikana pankki myi yksityissektorin osallistumisohjelman puitteissa saamansa uudet Kreikan valtion joukkovelkakirjalainat huomattavasti nimellisarvoa alemmalla hinnalla. Uusista Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoista aiheutuneet tappiot realisoituivat tämän myynnin seurauksena.
(43)
Taulukossa 5 esitetään pankin keskeiset tunnusluvut joulukuulta 2010, joulukuulta 2011, joulukuulta 2012 ja joulukuulta 2013 (konsolidoidut tiedot).
Taulukko 5
Eurobankin keskeiset tunnusluvut 2010, 2011, 2012 ja 2013
Voitot ja tappiot
(miljoonaa euroa)
2010
2011
2012
2013
(mukaan lukien New TT Bank ja Nea Proton Bank niiden ostopäivämäärästä lähtien)
Nettokorkotulot
2 103
2 965
1 461
1 294
Liiketoiminnan tuotot yhteensä
2 730
2 226
1 755
1 587
Liiketoiminnan kulut yhteensä
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Tuotto ennen varauksia
1 450
1 103
703
516
Luottoriskitappiot
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Yksityissektorin osallistumisen aiheuttamat tappiot
-6 012
- 363
Muut tappiot
- 737
- 373
- 522
Nettovoitot/nettotappiot
84
-5 496
-1 440
-1 157
Valikoidut volyymiluvut (miljoonaa euroa)
31. joulukuuta 2010
31. joulukuuta 2011
31. joulukuuta 2012
31. joulukuuta 2013 (New TT Bank ja Nea Proton Bank mukaan lukien)
Luotot ja ennakkomaksut asiakkaille yhteensä
53 412
48 094
43 171
45 610
Talletukset yhteensä
41 173
32 459
30 752
41 535
Varat yhteensä
87 188
76 822
67 653
77 586
Oma pääoma yhteensä (31)
6 094
875
- 685
4 523
Lähteet:
2013: Financial results 2013 - Consolidated financial statements, s. 3 ja 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 ja 2011: Financial results 2012 - Consolidated financial statements, s. 3 ja 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobankin lehdistötiedote, Full Year 2011 Results, s. 5 ja 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Taulukosta 5 ilmenee, että niiden valtavien tappioiden lisäksi, jotka pankki kirjasi vuonna 2011 yksityissektorin osallistumisohjelman vuoksi (5 781 miljoonaa euroa (32)), se kärsi tuottojen vähenemisestä (mikä johtui muun muassa talletusten suuremmista kustannuksista) sekä kreikkalaisten ja ulkomaisten lainasalkkujensa suurista ja kasvavista arvonalennustappioista. Pankin likviditeettiasema kärsi pahasti talletusten ulosvirtauksesta, ja sen lainojen suhde talletuksiin oli 148 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2011 samalla, kun 42 prosenttia sen taseesta oli eurojärjestelmän rahoittamaa.
(45)
Vuoden 2013 stressitestissä, jonka tulokset julkaistiin 6 päivänä maaliskuuta 2014, Kreikan keskuspankki arvioi, että pankin pääomatarve perusskenaarion mukaan oli 2 945 miljoonaa euroa. Tässä määrässä oli jo otettu huomioon riskiä vähentävät toimenpiteet eli oletettu, että pankki suorittaisi riskiä vähentäviä toimenpiteitä myyntien muodossa, joiden oletettiin osaltaan vähentävän pääomatarvetta.
(46)
Havaitun 2 945 miljoonan euron pääomatarpeen kattamiseksi pankki ehdotti tehostettuja riskiä vähentäviä toimenpiteitä, jotka kuitenkin tuottavat yhteensä vain hieman Kreikan keskuspankin pääomatarvetta koskevissa laskelmissaan olettamaa määrää enemmän. Näihin riskiä vähentäviin toimenpiteisiin sisältyi muun muassa lisäomaisuuserien myynti ([…] (33):n myynti, […] prosentin myynti tytäryrityksenä toimivasta vakuutusyhtiöstä sekä […]:n kiinteistötoimintaan osallistumisen vähentäminen 20 prosenttiin) (34).
(47)
Koska näillä tehostetuilla riskiä vähentävillä toimenpiteillä pystytään kattamaan vain hyvin pieni osa havaitusta pääomatarpeesta, 12 päivänä huhtikuuta 2014 pidetyssä ylimääräisessä yhtiökokouksessa päätettiin lisätä pääomaa 2 864 miljoonalla eurolla. Se tehdään osakeantina ilman merkintäetuoikeuksia (eli pääomakorotuksena, jossa merkintäetuoikeudet on peruutettu) kansainvälisille sijoittajille ja yleisenä osakeantina Kreikassa. Jos kysyntä yksityisten sijoittajien taholta on riittämätöntä koko pääomakorotuksen kattamiseksi, Kreikan rahoitusvakausrahasto kattaa vajeen merkitsemällä jäljelle jäävät uudet osakkeet edellyttäen, että pankin nykyiset huonommassa etuoikeusasemassa olevat pääomainstrumentit muunnetaan ensin osakkeiksi.
2.2 PANKIN SUORITTAMAT KREIKAN PANKKITOIMINNAN OSTOT
(48)
Pankki allekirjoitti 15 päivänä heinäkuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa kaksi sitovaa sopimusta, joiden mukaan se ostaa 100 prosenttia Nea Proton Bankin ja New TT Bankin osakkeista ja äänioikeuksista.
2.2.1 Nea Proton Bankin osto
Proton Bankin ja Nea Proton Bankin kriisinratkaisu
(49)
Kreikan keskuspankki aloitti 9 päivänä lokakuuta 2011 Proton Bankin kriisinratkaisun. Kreikan keskuspankki peruutti Proton Bankin toimiluvan, ja pankki asetettiin selvitystilaan (35).
(50)
Kreikan keskuspankin ehdotuksesta ja Kreikan valtiovarainministeriön päätöksen perusteella (36) perustettiin Nea Proton Bank väliaikaiseksi luottolaitokseksi ja kaikki Proton Bankin talletukset (vähittäispankkitoimintaan liittyvät talletukset, pankkitalletukset ja valtion talletukset), konttoriverkosto ja tietyt valikoidut varat (laina- ja arvopaperisalkut) siirrettiin sille. Oman pääoman ehtoiset sijoitukset, huonommassa etuoikeusasemassa olevat velat ja suuririskiset lainat säilyivät Proton Bankilla. Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti Nea Proton Bankiin 250 miljoonaa euroa (37) peruspääomaa ja oli sen ainoa osakkeenomistaja. Nea Proton Bankin avaustase oli noin 3 miljardia euroa.
(51)
Vuoden 2011 lopussa Nea Proton Bankin riskipainotettujen omaisuuserien (38) arvo oli 1,2 miljardia euroa.
Pankin suorittama Nea Proton Bankin osto
(52)
Pankkien kriisinratkaisua koskevassa Kreikan laissa edellytetään, että Kreikan rahoitusvakausrahaston on luovuttava osakkeistaan väliaikaisessa luottolaitoksessa kahden vuoden kuluessa kyseisen väliaikaisen luottolaitoksen perustamisesta tehdyn ministeriön päätöksen tekopäivämäärästä (39). Tämän velvoitteen mukaisesti ja talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla Kreikan rahoitusvakausrahasto aloitti omistamiensa Nea Proton Bankin osakkeiden myynnin. Kreikan rahoitusvakausrahaston taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä moniin erilaisiin mahdollisiin sijoittajiin (muun muassa kreikkalaisiin ja ulkomaisiin pankkeihin ja rahoittajiin), mutta vain kaksi osapuolta, jotka olivat pankki ja eräs yhdysvaltalainen riskirahasto, jätti lopulliset tarjoukset. Vain pankin tekemän tarjouksen katsottiin olevan Kreikan rahoitusvakausrahaston process letter -kirjeen vaatimusten mukainen ja siten käypä.
(53)
Nea Proton Bankin riskipainotetut omaisuuserät olivat 31 päivänä toukokuuta 2013 kaikkiaan 811 miljoonaa euroa, ja sen omien varojen määrä oli -203 miljoonaa euroa. Samana ajankohtana Nea Proton Bank tarvitsi yhteensä 276 miljoonan euron pääomakorotuksen saavuttaakseen 9 prosentin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden. Pankki osti 1 euron käteissummalla 100 prosenttia Nea Proton Bankin osakkeista ja äänioikeuksista. Pankki pyysi Kreikan rahoitusvakausrahastoa vahvistamaan Nea Proton Bankin pääomapohjaa 395 miljoonalla eurolla, mikä Nea Proton Bankin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden nostamiseksi takaisin 9 prosenttiin tarvittavien 276 miljoonan euron vähentämisen jälkeen mahdollistaisi 119 miljoonan varaukset, joilla katettaisiin uudet luottotappiovaraukset ja odotettavissa olevat tappiot ennen veroja vuoteen 2016 asti. Myyntiehtojen mukaan Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui kattamaan Nea Proton Bankin pääomatarpeet ennen transaktion loppuunsaattamista tekemällä 395 miljoonan euron käteissijoituksen.
2.2.2 New TT Bankin osto
TT Bankin ja New TT Bankin kriisinratkaisu
(54)
Kreikan viranomaiset aloittivat 18 päivänä tammikuuta 2013 TT Bankin kriisinratkaisun. Kreikan keskuspankki peruutti TT Bankin toimiluvan, ja pankki asetettiin selvitystilaan (40).
(55)
Kreikan keskuspankin ehdotuksesta ja Kreikan valtiovarainministeriön päätöksen (41) perusteella perustettiin New TT Bank väliaikaiseksi luottolaitokseksi, ja 10,8 miljardin euron omaisuuserät (käteistä, valtion velkasitoumuksia, järjestettyjä lainoja, vähittäispankkitoimintaan liittyviä talletuksia, valtion rahoitusta ja Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja (42)) siirrettiin New TT Bankille. TT Bankissa säilyi netto-omaisuuseriä 1,2 miljardin euron arvosta: ne olivat oman pääoman ehtoisia sijoituksia, järjestämättömiä lainoja, TT:n verosaamisia ja -velkoja sekä erilaisia maksuja. Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti New TT Bankiin 500 miljoonaa euroa peruspääomaa ja oli sen ainoa osakkeenomistaja. New TT Bankin avaustase oli pääomasijoituksen jälkeen noin 15,1 miljardia euroa.
Pankin suorittama New TT Bankin osto
(56)
Osana talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisia sitoumuksia Kreikan rahoitusvakausrahasto aloitti omistamiensa New TT Bankin osakkeiden myynnin. Näin se myös täytti velvoitteensa luopua omistamistaan väliaikaisen luottolaitoksen osakkeista kahden vuoden kuluessa tämän perustamisesta. Sen taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä moniin erilaisiin mahdollisiin sijoittajiin, muun muassa kreikkalaisiin ja ulkomaisiin pankkeihin ja rahoittajiin. Vain neljä Kreikan suurinta pankkia jätti lopulliset tarjoukset, joista parhaana pidettiin pankin tarjousta.
(57)
Pankki oli valmis maksamaan yhteensä 681 miljoonaa euroa äskettäin liikkeeseen lasketuista kantaosakkeista New TT Bankin ostamiseksi. Merkintäsopimuksen mukaan pankin maksamaa alustavaa vastiketta mukautettaisiin myöhemmin nettoarvon arvioinnin perusteella (43).
(58)
Näin ollen pankin ylimääräisessä yhtiökokouksessa 26 päivänä elokuuta 2013 hyväksyttiin pankin osakepääoman lisääminen 425 625 000 eurolla laskemalla liikkeeseen 1 418 750 000 uutta kantaosaketta (44), joiden nimellisarvo oli 0,3 euroa ja tarjoushinta 0,48 euroa. Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsi tämän pääomakorotuksen kokonaisuudessaan luontoissuorituksella. Luontoissuorituksena olivat kaikki Kreikan rahoitusvakausrahaston omistamat New TT Bankin osakkeet, joiden kokonaisarvo oli 681 miljoonaa euroa. Tämän transaktion tuloksena Kreikan rahoitusvakausrahaston omistusosuus pankista nousi 93,5 prosentista 95,2 prosenttiin.
2.3 TUKITOIMENPITEET
(59)
Pankki sai tukea pääomatukitoimenpiteistä A, B1, B2, B3, B4 ja C ja maksuvalmiustukitoimenpiteistä L1 ja L2. Proton Bank ja Nea Proton Bank saivat tukea seuraavista toimenpiteistä: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 ja NP3. T Bank, TT Bank ja New TT saivat tukea toimenpiteistä T, TT, NTT1 ja NTT2.
2.3.1 Kreikan pankkien tukiohjelmasta pankille myönnetyt tukitoimenpiteet
(60)
Pankki on saanut monenlaista tukea Kreikan pankkien tukiohjelman pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, takaustoimenpiteestä ja valtion joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä.
2.3.1.1 Takaustoimenpiteestä ja joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä myönnetty valtion maksuvalmiustuki (toimenpide L1)
(61)
Pankki on saanut ja saa edelleen tukea takaustoimenpiteestä ja joukkovelkakirjalainatoimenpiteestä. Tätä tukea nimitetään tässä päätöksessä ”toimenpiteeksi L1”. Pankille oli 30 päivänä marraskuuta 2013 (45) myönnetty takauksia 13,9 miljardia euroa. Tuona ajankohtana pankilla ei ollut lainassa valtion joukkovelkakirjoja. Huhtikuun 15 päivästä 2011 lähtien pankki oli saanut lainaksi valtion joukkovelkakirjoja 1 737 miljoonan euron arvosta sekä 13,6 miljardia euroa Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnettyjä valtiontakauksia.
(62)
Pankin rakenneuudistussuunnitelmassa, jonka Kreikan viranomaiset toimittivat komissiolle 16 päivänä maaliskuuta 2014, ne ilmoittivat aikovansa jatkaa takuiden myöntämistä ja valtion joukkovelkakirjojen lainaamista ohjelman puitteissa rakenneuudistuksen ajan.
2.3.1.2 Kreikan pankkien tukiohjelman pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä (toimenpide A) myönnetty valtion pääomasijoitus
(63)
Toukokuussa 2009 pankki sai 950 miljoonan euron (46) pääomasijoituksen (toimenpide A) Kreikan pankkien tukiohjelman pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä. Tämä pääomasijoitus vastasi noin 2 prosenttia pankin tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä.
(64)
Pääomapohjan vahvistaminen toteutettiin Kreikan merkitsemillä etuoikeutetuilla osakkeilla, joiden kuponkikorko oli 10 prosenttia ja erääntymisaika viisi vuotta. Vuonna 2010 etuoikeutettujen osakkeiden duraatiota jatkettiin samalla, kun niiden voitonjako-oikeuksia korotettiin. Ellei etuoikeutettuja osakkeita lunasteta viiden vuoden kuluessa niiden liikkeeseenlaskusta eikä yhtiökokous ole tehnyt päätöstä osakkeiden lunastamisesta, Kreikan valtiovarainministeriö korottaa kyseistä kuponkikorkoa mainitusta ajankohdasta lähtien 2 prosentilla vuosittain kumulatiivisesti (toisin sanoen korko on 12 prosenttia vuonna kuusi, 14 prosenttia vuonna seitsemän jne.).
2.3.2 Valtion takaama maksuvalmiusapu (toimenpide L2)
(65)
Maksuvalmiusapu on poikkeuksellinen toimenpide, jonka avulla maksukykyinen rahoituslaitos, jolla on väliaikaisia maksukykyongelmia, voi saada eurojärjestelmän rahoitusta ilman, että tällainen toimenpide on osa yhteistä rahapolitiikkaa. Tällaisen rahoituslaitoksen maksuvalmiusavusta maksama korko on […] korkopistettä korkeampi kuin sen normaalista keskuspankin rahoituksesta maksama korko.
(66)
Kreikan keskuspankki on vastuussa maksuvalmiusohjelmasta, mikä tarkoittaa, että se vastaa maksuvalmiusavun myöntämisestä johtuvista kustannuksista ja riskeistä (47). Kreikka myönsi Kreikan keskuspankille valtiontakauksen, jota sovelletaan Kreikan keskuspankin myöntämän maksuvalmiusavun kokonaismäärään. Hyväksymällä lain 3943/2011 50 artiklan 7 kohta, jolla muutettiin lain 2362/1995 65 artiklan 1 kohtaa, annettiin Kreikan valtiovarainministeriölle mahdollisuus myöntää valtion puolesta takauksia Kreikan keskuspankille tämän luottolaitoksilta saatavien vaateiden suojaamiseksi. Maksuvalmiusapua saavien pankkien on maksettava valtiolle takausmaksu, joka on […] korkopistettä.
(67)
Pankki oli 31 päivänä joulukuuta 2011 saanut 14,95 miljardia euroa valtion takaamaa maksuvalmiusapua (48), ja 31 päivänä joulukuuta 2012 se oli saanut 12 miljardia euroa valtion takaamaa maksuvalmiusapua.
2.3.3 Pankille Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta myönnetyt tukitoimenpiteet
(68)
Vuoden 2012 jälkeen pankki on saanut tukea useista Kreikan rahoitusvakausrahaston myöntämistä pääomatukitoimenpiteistä. Taulukossa 6 esitetään yleiskatsaus näistä tukitoimenpiteistä.
Taulukko 6
Pankille Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta myönnetyt pääomatukitoimenpiteet
1. väliaikaisrahoitus - toukokuu 2012 (miljoonaa euroa)
2. väliaikaisrahoitus - joulukuu 2012 (miljoonaa euroa)
Sitoumuskirje - joulukuu 2012
(miljoonaa euroa)
Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen - toukokuu 2013 (miljoonaa euroa)
Pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus - huhtikuu 2014 (miljoonaa euroa)
Toimenpide
B1
B2
B3
B4
C
Määrä
(miljoonaa euroa)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1 Ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1)
(69)
Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 15-32 kappaleessa kuvattiin yksityiskohtaisesti toukokuussa 2012 toteutettu ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1). Tässä jaksossa esitetään kyseisen toimenpiteen tausta ja pääpiirteet.
(70)
Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 20 päivänä huhtikuuta 2012 pankille kirjeen, jolla se sitoutui osallistumaan pankin suunniteltuun osakepääoman korottamiseen jopa 4,2 miljardilla eurolla.
(71)
Kreikan rahoitusvakausrahasto siirsi 28 päivänä toukokuuta 2012 toimenpiteessä B1 pankille 3,97 miljardin arvosta ERVV:n joukkovelkakirjoja Kreikan rahoitusvakausrahaston perustamisesta annetun lain 3864/2010, jäljempänä ’Kreikan rahoitusvakausrahastoa koskeva laki’, väliaikaisrahoitusta koskevien säännösten mukaisesti. Pankille siirretyt ERVV:n joukkovelkakirjat olivat ERVV:n vaihtuvakorkoisia velkakirjoja, joiden erääntymisaika oli kuusi ja kymmenen vuotta ja jotka oli laskettu liikkeeseen 19 päivänä huhtikuuta 2012. Komissio totesi jo Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 48 kappaleessa, että 28 päivänä toukokuuta 2012 toteutetulla väliaikaisrahoituksella täytettiin sitoumuskirjeessä hyväksytty velvoite, joten väliaikaisrahoitus oli jatkoa samalle tuelle. Kreikan keskuspankki teki sekä sitoumuskirjeessä esitettyjä että ensimmäisessä väliaikaisrahoituksessa maksettuja määriä koskevat laskelmat varmistaakseen, että pankin kokonaispääomaosuus oli 8 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2011, jolloin väliaikaisrahoitus kirjattiin takautuvasti pankin kirjanpitoon. Kuten taulukosta 3 voidaan nähdä, toimenpide B1 kattoi vain rajoitetun osan vuoden 2012 stressitestissä havaitusta yhteenlasketusta pääomatarpeesta. Pankin oli määrä hankkia pääoma tulevalla pääomakorotuksella, ja väliaikaisrahoituksen tarkoituksena oli vain säilyttää pankin kelpoisuus saada EKP:n rahoitusta, kunnes pääomakorotus oli toteutettu.
(72)
Pankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston välisessä ennakkomerkintäsopimuksessa määrättiin, että ensimmäisen väliaikaisrahoituksen päivämäärän ja sen päivämäärän, jona ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettiin kantaosakkeiksi ja muiksi vaihdettaviksi rahoitusinstrumenteiksi, välisenä aikana pankin oli maksettava Kreikan rahoitusvakausrahastolle vuosittaisena maksuna 1 prosentti ERVV:n joukkovelkakirjojen nimellisarvosta ja että kuponkimaksut ja ERVV:n joukkovelkakirjoille tältä ajalta kertynyt korko lasketaan Kreikan rahoitusvakausrahaston suorittamaksi lisäpääomasijoitukseksi (49).
2.3.3.2 Toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2)
(73)
Pankki kirjasi lisätappioita vuoden 2012 syksyllä. Sen vuoksi sen pääoma pieneni jälleen alle pääomaa koskevien vähimmäisvaatimusten, joiden täyttyminen on EKP:n rahoituksen saamisen edellytyksenä.
(74)
Tämän tuloksena tarvittiin toinen väliaikaisrahoitus. Kreikan rahoitusvakausrahasto toteutti 21 päivänä joulukuuta 2012 toisen, 1 341 miljoonan euron suuruisen väliaikaisrahoituksen (toimenpide B2), joka sekin maksettiin siirtämällä ERVV:n joukkovelkakirjoja pankille.
2.3.3.3 Joulukuun 21 päivänä 2012 päivätty sitoumuskirje (toimenpide B3)
(75)
Toisen väliaikaisrahoituksen lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 21 päivänä joulukuuta 2012 pankille sitoumuskirjeen osallistumisestaan pankin osakepääoman korottamiseen ja liikkeeseen laskettaviin vaihdettaviin instrumentteihin yhteensä jopa 528 miljoonalla eurolla (toimenpide B3).
(76)
Kaksi väliaikaisrahoitusta (toimenpiteet B1 ja B2) sekä joulukuussa 2012 sidottu lisämäärä (toimenpide 3) yhdessä merkitsivät, että Kreikan rahoitusvakausrahasto oli sitoutunut kattamaan vuoden 2012 stressitestissä havaitun pääomatarpeen (5 839 miljoonaa euroa (50)) kokonaisuudessaan.
2.3.3.4 Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4)
(77)
Huhtikuun 30 päivänä 2013 pidetyssä yhtiökokouksessa hyväksyttiin pankin osakepääoman korottaminen 5 839 miljoonalla eurolla, jäljempänä ’kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen’. Tästä syystä pankki laski liikkeeseen 3 789 317 357 uutta osaketta, joiden nimellisarvo oli 0,30 euroa ja hinta 1,54 euroa osakkeelta.
(78)
Samana päivänä yhtiökokous päätti myös, että koko pääomamäärä maksettaisiin Kreikan rahoitusvakausrahastosta luontoissuorituksena ERVV:n joukkovelkakirjoina.
(79)
Tämän seurauksena Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti toukokuussa 2013 pankkiin yhteensä 5 839 miljoonaa euroa kantaosakkeina (toimenpide B4). Tämä määrä vastaa toimenpiteiden B1, B2 ja B3 yhteenlaskettua määrää.
(80)
Kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisella ensimmäinen ja toinen väliaikaisrahoitus (toimenpiteet B1 ja B2) muunnettiin pysyväksi pääomakorotukseksi ja sitoumus myöntää lisää pääomatukea (toimenpide B3) pantiin täytäntöön.
(81)
Uusien osakkeiden hinnaksi asetettiin 50 prosenttia osakkeiden volyymipainotetusta keskihinnasta tarjoushinnan määrittelyä edeltävien 50 kaupankäyntipäivän aikana. Yhtiökokous päätti 30 päivänä huhtikuuta 2012 peruuttaa osakkeiden jakamisen (51), ja tämän tuloksena uusien osakkeiden hinnaksi asetettiin 1,54 euroa osakkeelta.
(82)
Välittömästi kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen jälkeen Kreikan rahoitusvakausrahastosta tuli pankin suurin osakkeenomistaja, jonka omistusosuus oli 98,56 prosenttia. Pankin toteutettua erään toisen velkojen hallintatoimen tämä osuus pieneni kuitenkin 93,55 prosenttiin kesäkuussa 2013 (ks. 2.4.5 kohta). Elokuussa 2013 pankki laski Kreikan rahoitusvakausrahastolle liikkeeseen uusia osakkeita ostaakseen New TT Bankin, ja tämän tuloksena Kreikan rahoitusvakausrahaston omistusosuus kasvoi 95,23 prosenttiin (52).
2.3.3.5 Vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus (toimenpide C)
(83)
Kreikan keskuspankki julkisti 6 päivänä maaliskuuta 2014 vuoden 2013 jälkipuoliskolla suoritetun stressitestin tulokset. Kreikan keskuspankki totesi, että perusskenaarion mukaan pankin pääomatarve olisi 2 945 miljoonaa euroa vuosina 2014-2016.
(84)
Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 31 päivänä maaliskuuta 2014 pankille kirjeen, jossa se totesi aikovansa ja voivansa varautua mahdolliseen Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 3864/2010, sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä maaliskuuta 2014, mukaisesti toteutettuun osakepääoman korotukseen, jota tarvitaan stressitestissä havaittujen pääomatarpeiden täyttämiseksi. Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa säädetään, että jos merkintäajan lopussa yksityisten sijoittajien kysyntä Kreikan rahoitusvakausrahaston yleisneuvoston kahden riippumattoman arvonmäärityksen perusteella määrittämään hintaan on riittämätöntä, Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsee jäljelle jääneet osakkeet edellyttäen, että olemassa olevat pankin huonommassa etuoikeusasemassa olevat pääomainstrumentit ensin muunnetaan osakkeiksi 6 a artiklan mukaisesti.
(85)
Ylimääräinen yhtiökokous hyväksyi 12 päivänä huhtikuuta 2014 Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain mukaisen 2 864 miljoonan euron suuruisen osakepääoman korotuksen ja totesi, että tarjoushinta ei voinut olla alempi kuin nimellisarvo, joka oli 0,30 euroa osakkeelta, ja että Kreikan rahoitusvakausrahasto asettaisi vähimmäishinnan (53).
(86)
Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain mukaisesti Kreikan rahoitusvakausrahasto nimesi kaksi riippumatonta neuvonantajaa, joiden tehtävänä oli määrittää pankin arvo. Neuvonantajat saivat työnsä päätökseen 10 päivänä huhtikuuta 2014, ja kumpikin ilmoitti tietyn pankin arvoa koskevan vaihteluvälin. Nämä vaihteluvälit ovat huomattavalta osalta päällekkäisiä. Näiden arvonmääritysten perusteella Kreikan rahoitusvakausrahaston yleisneuvosto määritti 14 päivänä huhtikuuta 2014 hinnan, joka vastaa sitä vähimmäishintaa, jolla pankin uusia osakkeita voidaan tarjota sijoittajille, ja hintaa, jolla se tarvittaessa varautuu osakeantiin (54). Huhtikuun 15 päivänä 2014 se hyväksyi erään sijoituskonsernin, jäljempänä ’keskeinen sijoittaja’ (55) (56), tarjouksen merkitä 1,3 miljardilla eurolla uusia osakkeita hintaan 0,30 euroa osakkeelta.
(87)
Eurobank ilmoitti 24 päivänä huhtikuuta 2014 ostotarjousmenettelyn aloittamisesta hintaan, joka vaihteli 0,30 eurosta 0,33 euroon (57). Jos kysyntää on riittävästi koko 2 864 miljoonan euron kattamiseksi hintaan, joka on korkeampi kuin 0,30 euroa, keskeisen sijoittajan on mukautettava hintansa korkeamman hinnan mukaiseksi tai peruutettava ostomääräyksensä, missä tapauksessa sille maksetaan korvaus. Jos kysyntää yksityisten sijoittajien taholta (keskeinen sijoittaja mukaan luettuna) on riittävästi koko 2 864 miljoonan euron kattamiseksi 0,30 euron hintaan, keskeinen sijoittaja asetetaan etusijalle. Jos kysyntää 0,30 euron hintaan ei ole riittävästi (keskeisen sijoittajan kysyntä mukaan luettuna), huonommassa etuoikeusasemassa oleva velka muunnetaan uusiksi osakkeiksi. Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain mukaan huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan muuntamisen jälkeen Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsee kaikki merkitsemättömät osakkeet samaan hintaan, joka on siis 0,30 euroa osakkeelta.
2.3.4 Ostetuille yrityksille myönnetyt tukitoimenpiteet
2.3.4.1 Proton Bankille ja Nea Proton Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet
(88)
Proton Bank ja Nea Proton Bank ovat vuoden 2008 jälkeen saaneet tukea useista tukitoimenpiteistä. Taulukossa 7 esitetään yleiskatsaus näistä tukitoimenpiteistä.
Taulukko 7
Yleiskatsaus Proton Bankille ja Nea Proton Bankille myönnetyistä pääomatukitoimenpiteistä
Tuensaaja
Toimenpide
Tuen luonne
Tuen myöntänyt elin
Tuen suorittamispäivämäärä
Määrä (miljoonaa euroa)
Proton Bankin toiminta
Pr1
Pääomapohjan vahvistamistoimenpiteen mukainen pääoma: Kreikan valtion etuoikeutetut osakkeet
Valtio
Toukokuu 2009
80
Pr2
Kreikan valtion joukkovelkakirjojen lainaaminen Kreikan joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä
Valtio
Huhtikuu 2009
78
Pr3
Liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakaus Kreikan takaustoimenpiteestä
Valtio
Heinäkuu 2010
149,4
Nea Proton Bankin toiminta
NP1
PB:stä NPB:hen siirretty rahoitusvaje
PB:stä NPB:hen siirretyn rahoitusvajeen rahoittaminen (1. osa)
Kreikan talletus- ja investointitakausrahasto
9.10.2011
862
PB:stä NPB:hen siirretyn rahoitusvajeen saldon rahoitus rahoitusvajetta koskevien laskelmien valmistuttua (2. osa)
Kreikan rahoitusvakausrahasto
14.5.2012
259,6
NP1:n kokonaismäärä
1 121,6
NP2
Osakepääomasijoitukset NPB:hen vuosina 2011 ja 2012
peruspääoma
Kreikan rahoitusvakausrahasto
9.10.2011
220
peruspääoma
Kreikan rahoitusvakausrahasto
3.2.2012
30
peruspääoma yhtensä
250
Lisäpääoma
Kreikan rahoitusvakausrahasto
1.8.2012
230
Lisäpääoma
Kreikan rahoitusvakausrahasto
31.12.2012
35
Lisäpääoma yhtensä
265
NP2:n kokonaismäärä
515
NP3
Pääomapohjan vahvistaminen ennen myyntiä Eurobankille
Osakepääoma
Kreikan rahoitusvakausrahasto
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Proton Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet
i) Proton Bankin saama valtion pääomasijoitus (toimenpide Pr1)
(89)
Toukokuussa 2009 Kreikka sijoitti 80 miljoonaa euroa Proton Bankiin. Tämä määrä oli noin 4,6 prosenttia Proton Bankin tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. Tämä pääomasijoitus tehtiin pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka on osa Kreikan pankkien tukiohjelmaa. Pääomasijoitus toteutettiin etuoikeutettujen osakkeiden muodossa.
ii) Proton Bankin saama valtion maksuvalmiustuki (toimenpiteet Pr2 ja Pr3)
(90)
Proton Bank on saanut myös tukea Kreikan pankkien tukiohjelmaan kuuluvista takaustoimenpiteestä ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä. Huhtikuussa 2009 Proton Bank sai 78 miljoonan euron arvosta Kreikan valtion joukkovelkakirjoja (toimenpide Pr2), ja heinäkuussa 2010 se sai liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakauksen, jonka nimellisarvo oli 149,4 miljoonaa euroa (toimenpide Pr3). Valtion takaamat joukkovelkakirjat siirrettiin Nea Proton Bankille kriisinratkaisun päivämääränä, mutta ne peruutettiin 5 päivänä tammikuuta 2012. Kreikan valtion joukkovelkakirjat erääntyivät joulukuussa 2011, eikä niitä uusittu.
2.3.4.1.2 Nea Proton Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet
i) Nea Proton Bankin 1 121,6 miljoonan euron rahoitusvajeen kattaminen (toimenpide NP1)
(91)
Proton Bankin kriisinratkaisun yhteydessä Kreikan viranomaiset havaitsivat Nea Proton Bankissa rahoitusvajeen. Kreikan keskuspankin 9 päivänä lokakuuta 2011 tekemän päätöksen mukaisesti Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta maksettiin 862 miljoonaa euroa Nea Proton Bankille joulukuussa 2011. Kun Kreikan keskuspankki oli 19 päivänä tammikuuta 2012 päätynyt rahoitusvajetta koskevissa laskelmissaan 1 121,6 miljoonaan euroon, Kreikan rahoitusvakausrahasto (58) maksoi Kreikan keskuspankin 9 päivänä huhtikuuta 2012 tekemän päätöksen (59) mukaisesti jäljelle jääneen 259,6 miljoonan euron määrän 14 päivänä toukokuuta 2012. Näin Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmalla ja Kreikan rahoitusvakausrahaston tuella täytettiin tämä rahoitusvaje.
ii) Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin tekemät pääomasijoitukset vuosina 2011 ja 2012 (toimenpide NP2)
(92)
Kreikan rahoitusvakausrahasto antoi 250 miljoonaa euroa valtiontukea Nea Proton Bankille peruspääomana (kantaosakkeet). Tuki maksettiin kahdessa erässä 9 päivänä lokakuuta 2011 ja 3 päivänä helmikuuta 2012.
(93)
Nea Proton Bankin 16 päivänä heinäkuuta 2012 toimitetun päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman - joka oli uusin versio komissiolle Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen tekoajankohtana ilmoitetusta suunnitelmasta - mukaan Nea Proton Bank tarvitsi 300 miljoonaa euroa lisäpääomaa. Tämä lisäpääoma tarvittiin osaksi sen vuoksi, että Nea Proton Bank oli kärsinyt tappioita yksityissektorin osallistumisohjelman tuloksena (Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoihin liittyvät arvonalentumistappiot vuodelta 2011 olivat 146,5 miljoonaa euroa, ja lisäksi vuoden 2012 ensimmäisen neljänneksen tulokseen kirjattiin 22 miljoonaa euroa muita arvonalentumistappioita). Nea Proton Bank tarvitsi lisäpääomaa myös siksi, että menovaraukset olivat vuodesta 2011 vuoteen 2016 nousseet Nea Proton Bankin perustamisajankohtana oletetuista tasoista.
(94)
Nea Proton Bankin 16 päivänä heinäkuuta 2012 toimitetun päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan nämä ennakoidut pääomatarpeet oli määrä kattaa odotettavissa olevalla 285 miljoonan euron pääomasijoituksella vuonna 2012 ja odotettavissa olevalla 15 miljoonan euron pääomasijoituksella vuonna 2014. Lopulta Kreikan rahoitusvakausrahasto todellisuudessa sijoitti Nea Proton Bankiin 230 miljoonaa euroa 1 päivänä elokuuta 2012 ja 35 miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2012.
iii) Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin tekemät pääomasijoitukset ennen myyntiä Eurobankille (toimenpide NP3)
(95)
Heinäkuun 15 päivänä 2013 tehdyn myyntisopimuksen mukaisesti Kreikan rahoitusvakausrahasto oli jo sitoutunut sijoittamaan 395 miljoonaa euroa Nea Proton Bankiin (60). Kreikan rahoitusvakausrahasto suoritti 395 miljoonan euron maksun 28 päivänä elokuuta 2013.
2.3.4.2 New TT Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet
(96)
T Bank, TT Bank ja New TT Bank ovat saaneet tukea useista tukitoimenpiteistä vuoden 2008 jälkeen. Taulukossa 8 esitetään yleiskatsaus näistä tukitoimenpiteistä.
Taulukko 8
Yleiskatsaus T Bankille ja TT Bankille myönnetyistä pääomatukitoimenpiteistä
Tuensaaja
Toimenpide
Kuvaus
Tuen myöntänyt elin
Päivämäärä
Valtiontuen määrä (miljoonaa euroa)
TT Bankiin siirretyt T Bankin toiminnot (61)
T
T Bankista TT Bankiin siirretyn rahoitusvajeen rahoitus (1. osa)
Kreikan talletus- ja investointitakausrahasto
Joulukuu 2011
450
T Bankista TT Bankiin siirretyn rahoitusvajeen saldon rahoitus rahoitusvajetta koskevien laskelmien valmistuttua (2. osa)
Kreikan rahoitusvakausrahasto
14.2.2013
227
T:n kokonaismäärä
677
TT Bank
TT
Pääomasijoitus
Pääomapohjan vahvistamistoimenpiteen mukainen pääoma: Kreikan valtion etuoikeutetut osakkeet
Valtio
Toukokuu 2009
224,96
New TT Bank (omaisuudenhoitoyhtiö)
NTT1
TT:stä NTT:hen siirretty rahoitusvaje
TT Bankista New T Bankiin siirretyn rahoitusvajeen rahoitus (1. osa)
Kreikan rahoitusvakausrahasto
29.1.2013
2 730,8
TT Bankista New T Bankiin siirretyn rahoitusvajeen saldon rahoitus rahoitusvajetta koskevien laskelmien valmistuttua (2. osa)
Kreikan rahoitusvakausrahasto
14.6.2013
1 001,7
NTT1:n kokonaismäärä
3 732,6
NTT2
Peruspääomasijoitus
New TT Bankin peruspääoma
Kreikan rahoitusvakausrahasto
29.1.2013
500
2.3.4.2.1 T Bankille myönnetty tukitoimenpide
Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta T Bankille myönnetty 677 miljoonan euron tuki (toimenpide T)
(97)
Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta ja Kreikan rahoitusvakausrahastosta rahoitettiin T Bankin toimintojen siirtämisestä TT Bankiin aiheutunut rajoitusvaje, joka vastasi T Bankista TT Bankiin siirrettyjen omaisuuserien käyvän arvon sekä siirrettyjen vastuiden käyvän arvon erotusta. Kreikan keskuspankin 17 päivänä joulukuuta 2011 tekemän päätöksen mukaisesti Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta maksettiin 450 miljoonaa euroa (62), mikä vastasi noin kahta kolmasosaa arvioidusta rahoitusvajeesta. Kun rahoitusvajetta koskevissa laskelmissa oli päädytty noin 677 miljoonaan euroon, Kreikan rahoitusvakausrahasto (63) maksoi Kreikan keskuspankin 9 päivänä huhtikuuta 2012 tekemän päätöksen (64) mukaisesti New TT Bankille 227 miljoonaa euroa 14 päivänä helmikuuta (65) 2013.
2.3.4.2.2 TT Bankille myönnetty tukitoimenpide
TT Bankin saama valtion pääomasijoitus (toimenpide TT)
(98)
Toukokuussa 2009 TT Bank sai Kreikalta 224,96 miljoonan euron suuruisen pääomasijoituksen, joka vastasi noin 2,9 prosenttia sen tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. TT Bank sai pääomasijoituksen pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka on osa Kreikan pankkien tukiohjelmaa. Pääomasijoitus toteutettiin etuoikeutettujen osakkeiden muodossa.
2.3.4.2.3 New TT Bankille myönnetyt tukitoimenpiteet
i) New TT Bankin 3 732,6 miljoonan euron rahoitusvajeen kattaminen (toimenpide NTT1)
(99)
Kreikan rahoitusvakausrahasto rahoitti New TT Bankin rajoitusvajeen, joka vastasi TT Bankista New TT Bankiin siirrettyjen omaisuuserien arvon sekä siirrettyjen vastuiden nimellisarvon erotusta. Kreikan keskuspankin 18 päivänä tammikuuta 2013 tekemän päätöksen mukaisesti 29 päivänä tammikuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi 2 730,8 miljoonaa euroa (66), mikä vastasi noin kahta kolmasosaa arvioidusta rahoitusvajeesta. Kun Kreikan keskuspankki oli päätynyt rahoitusvajetta koskevissa laskelmissaan 3 732,6 miljoonaan euroon (67), Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi Kreikan keskuspankin 21 päivänä toukokuuta 2013 antaman päätöksen mukaisesti 14 päivänä kesäkuuta 2013 jäljelle jääneen 1 001,7 miljoonan euron määrän New TT Bankille.
ii) Kreikan rahoitusvakausrahaston New TT Bankiin tekemät pääomasijoitukset (toimenpide NTT2)
(100)
Kreikan rahoitusvakausrahasto oli New TT Bankin ainoa osakkeenomistaja ja myönsi sille valtiontukea peruspääoman muodossa (kantaosakkeet) 500 miljoonaa euroa.
2.4 RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA JA UUSI LIIKETOIMINTAMALLI
(101)
Kreikka toimitti 16 päivänä huhtikuuta 2014 pankin rakenneuudistussuunnitelman, jossa selitetään, miten pankki Nea Proton Bankin ja New TT Bankin ostojen seurauksena syntyneenä yhteisökokonaisuutena aikoo palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa.
2.4.1 Kotimaan toiminnot
(102)
Rakenneuudistussuunnitelmansa avulla pankki aikoo keskittyä ydinpankkitoimintaansa Kreikassa. Kun sen ulkomaan toiminnot muodostivat noin 26 prosenttia lainoista vuonna 2010 (68), tämä osuus oli jo vuoden 2012 lopussa laskenut 20 prosenttiin ja pienenee edelleen […] prosenttiin vuoden 2018 loppuun mennessä (69).
(103)
Pankin keskeisenä prioriteettina on tehdä sen Kreikassa harjoittamasta pankkitoiminnasta jälleen kannattavaa ja elinkelpoista rakenneuudistusvaiheen loppuun mennessä (viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018). Tätä varten rakenneuudistussuunnitelma sisältää joukon toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan pankin toiminnan tehokkuutta ja sen nettokorkomarginaalia, sekä toimenpiteitä, joilla parannetaan sen pääomatilannetta ja taseen rakennetta.
(104)
Toiminnan tehokkuuden osalta pankki oli jo aloittanut laajan rationalisointiohjelman selvästi ennen New TT Bankin ja Nea Proton Bankin ostoja. Vuodesta 2010 lähtien pankki on vähentänyt fyysistä läsnäoloaan Kreikassa. Itsenäisenä yksikkönä (kun New TT Bankin ja Nea Proton Bankin ostoja ei lueta mukaan) se on vähentänyt konttoriensa määrää 564:stä […]:ään kesäkuusta 2008 vuoteen 2014 ja myös kreikkalaista työvoimaansa (joka oli 10 142 työntekijää vuonna 2008 ja 9 037 työntekijää vuonna 2012) (70).
(105)
Rakenneuudistussuunnitelman loppuun saattamiseen mennessä pankki suunnittelee vähentävänsä edelleen konttorien määrää alustavasti 645 konttorista 31 päivänä joulukuuta 2012 […] konttoriin 31 päivänä joulukuuta 2018 sekä työntekijöiden määrää 12 430 työntekijästä […] työntekijään. Nämä tiedot ovat pro forma -tietoja, joissa on otettu huomioon Nea Proton Bank ja New TT Bank (71).
(106)
Konttorien ja henkilöstön osalta parannettu tehokkuus auttaa pienentämään kaiken Kreikassa harjoitettavan pankkitoiminnan kokonaiskustannuksia […] prosenttia 913 miljoonasta eurosta vuodessa vuonna 2013 (72) […] miljoonaan euroon vuonna 2018 (73). Tämän tuloksena pankin Kreikassa harjoittaman pankkitoiminnan odotettavissa oleva kustannus-tuottosuhde laskee alle […] prosentin rakenneuudistuskauden lopussa, kun se vuonna 2012 oli 60 prosenttia.
(107)
Rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillaan myös, miten pankki aikoo parantaa rahoituskustannuksiaan, mikä on avaintekijä elinkelpoisuuden palauttamisessa. Pankki odottaa kykenevänsä maksamaan alempia korkoja talletuksilleen vakaamman toimintaympäristön ja etenkin Kreikan talouden ennustetun vakautuksen ja elpymisen ansiosta. Kreikan talouden odotetaan kasvavan jälleen vuodesta 2014 lähtien. Talletusten tuottoerojen (määräaikaistalletusten, avistatalletusten ja talletuskorkojen keskiarvo) odotetaan pienenevän Kreikassa 223 korkopisteestä […] korkopisteeseen vuosina 2012-2018 (74). Tämä tuottoerojen kaventuminen on tarkoitus saavuttaa pääasiassa maksamalla paljon alempia korkoja määräaikaistalletuksista. Vastaavasti pankin turvautuminen maksuvalmiusapuun ja laajempaan eurojärjestelmän rahoitukseen vähenee 42,9 prosentista sen konsernitason kokonaisvaroista vuonna 2012 […] prosenttiin vuonna 2018 (75).
(108)
Rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan myös, että pankki vahvistaa tasettaan. Sen lainojen nettosuhde talletuksiin Kreikassa pienenee […] prosenttiin vuonna 2018 (160 prosentista vuonna 2012 ja 115 prosentista vuonna 2013) (76), ja sen vakavaraisuus paranee niin, että sen rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus on konsernitasolla […] prosenttia vuonna 2018 (77) (ensimmäistä väliaikaisrahoitusta edeltävän oman pääoman negatiivisen arvon sijasta).
(109)
Toinen pankin strateginen prioriteetti on järjestämättömien lainojen hallinta. Sekä lainojen myöntämisen että järjestämättä olevien lainojen uudelleenjärjestelyn suhteen parannettujen luottoprosessien lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa keskitytään arvoltaan alentuneiden vastuiden käsittelyyn perustamalla uusi korjaava yksikkö. Yksikön tehtävänä on järjestellä uudelleen arvoltaan alentuneet vastuut. Se hyödyntää 30-50:n korjaavista toimista vastaavan johtajan asiantuntemusta (78). Järjestämättömien lainojen osuus nousee konsernitasolla […] prosenttiin vuonna 2015 ([…] prosenttia Kreikan kotimaanmarkkinoiden osalta vuonna 2015 (79)) ja alkaa sitten laskea niin, että rakenneuudistuskauden lopussa sen odotetaan olevan […] prosenttia (80) (30 prosenttia Kreikassa ennen velkojen mitätöimisiä). Pankin lainojen arvonalennukset Kreikassa vähenevät 1 652 miljoonasta eurosta vuonna 2013 […] miljoonaan euroon vuonna 2018 (81) Kreikan talouden elpymisen ansiosta.
(110)
Toiminnan tehokkuuden parantumisen sekä nettokorkomarginaalin ja riskikustannusten pienenemisen ansiosta pankki voi olla kannattava Kreikassa vuodesta 2015 lähtien. Pankki ennakoi, että konsernitasolla sen tappiot ovat […] miljoonaa euroa vuonna 2014 ja […] miljoonaa euroa vuonna 2015, kun taas sen voitot ovat […] miljoonaa euroa vuonna 2016, […] miljoonaa euroa vuonna 2017 ja […] miljoonaa euroa vuonna 2018 (82). Sen pääoman tuotto konsernitasolla on […] prosenttia vuonna 2018 (83). Tuottavuuden kasvu perustuu lähinnä Kreikan markkinoihin (pääoman tuotto on […] prosenttia rakenneuudistuskauden lopussa), kun taas […] ja […] tuotot ovat ilmoitettujen tietojen mukaan pienemmät ([…] ja […] prosenttia).
2.4.2 Kansainvälinen pankkitoiminta
(111)
Pankki on jo alkanut purkaa ja järjestellä uudelleen kansainvälistä verkostoaan. Se on jo myynyt tytäryhtiöt Turkissa (Eurobank Tefken) ja Puolassa (EFG Poland). Jäljellä olevan kansainvälisen verkoston kaupallinen vaje, eli tytäryhtiöiden maksamattomien talletusten ja maksamattomien lainojen välinen erotus, joka oli 1,7 miljardia euroa vuonna 2010, on pienentynyt 0,8 miljardiin euroon samalla kun toimintakustannukset vähenivät 9 prosenttia vuosina 2010-2012 (84).
(112)
Pankki aikoo jatkaa kansainvälisen verkostonsa uudelleenjärjestämistä ja purkamista. Pankki on etenkin sitoutunut pienentämään kansainvälisten omaisuuserien salkkuaan 8,77 miljardiin euroon 30 päivään kesäkuuta 2017 mennessä. Pankki on myös sitoutunut pienentämään tätä salkkua edelleen 3,5 miljardiin euroon, jos Kreikan rahoitusvakausrahaston tarvitsee sijoittaa yli miljardi euroa tulevaan pääomankorotukseen.
(113)
Yksi pankin rakenneuudistussuunnitelmassa tutkima vaihtoehto tavoitteen saavuttamiseksi on myydä sen toiminnot […]:ssa (85).
(114)
Nämä myynnit muodostivat […] prosenttia pankin ulkomaisesta omaisuudesta 31 päivänä joulukuuta 2012. Näin ollen ulkomaisten omaisuuserien arvo olisi […] miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2018, kun kansainvälinen verkosto on keskittynyt […]:aan ja […]:aan.
(115)
Rakenneuudistussuunnitelmassa korostetaan tarvetta vähentää ulkomaisten tytäryhtiöiden tukeutumista kreikkalaiseen emoyhtiöönsä rahoitustarpeiden osalta ja turvata edelleen pankin pääomatilanne.
(116)
Tätä varten pankki aikoo toteuttaa merkittävän kustannusten karsintaohjelman kansainvälisessä verkostossaan […]. Esimerkiksi […]:ssa suljetaan […] konttoria ja työvoimaa vähennetään […] työntekijällä 31 päivästä joulukuuta 2012 […]:ssa sijaitsevan tytäryhtiön myyntiin asti (86).
(117)
Pankki aikoo vähentää ulkomaisille tytäryhtiöille antamaansa kokonaisrahoitusta 2 miljardista eurosta […] euroon vuosina 2012-2018 (87), samalla kun pääoman tuotto on […] prosenttia ja […] prosenttia vuosina […] ja […].
2.4.3 Muut kuin pankkitoiminnot: vakuutusliiketoiminnan ja kiinteistötoimintojen myynti
(118)
Pankki on vähentänyt omistustaan kiinteistöalan tytäryhtiössään Eurobank Propertiesissa alle 35 prosenttiin pääomakorotuksen avulla, ja tällä on ollut myönteinen vaikutus pankin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuteen (88). Pankki luopuu tästä tytäryhtiöstä kokonaan 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä.
(119)
Pankki suunnittelee myös myyvänsä vakuutusalan tytäryhtiönsä […] mennessä.
2.4.4 Yksityisen pääoman hankinta ja nykyisten osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien panos
(120)
Pankki onnistui hankkimaan pääomaa markkinoilta ja vähensi siten tarvitsemaansa valtiontukea.
(121)
Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen heikensi huomattavasti osakkeenomistajien osakkeiden arvoa, sillä Kreikan rahoitusvakausrahasto sai 98,56 prosenttia pankin osakkeista, mikä jätti aiemmille osakkeenomistajille vain 1,44 prosentin osuuden. Näin ollen Kreikan rahoitusvakausrahasto otti pankin täysin hallintaansa kesäkuussa 2013. Osinkoa ei ole maksettu käteissuorituksina vuoden 2008 jälkeen.
(122)
Helmikuussa 2012 pankki tarjoutui ostamaan hybridi-instrumentit takaisin yksityisiltä sijoittajilta hinnalla, joka oli 40-50 prosenttia niiden nimellisarvosta. Takaisinostohinta määritettiin instrumenttien markkina-arvon perusteella, ja se sisälsi enintään kymmenen prosenttiyksikön preemion, joka lisättiin sijoittajien kannustamiseksi osallistumaan takaisinostoon. Tarjous hyväksyttiin hintaan, joka oli lähes 50 prosenttia instrumenttien kokonaisnimellisarvosta, mikä transaktion kustannukset huomioon ottaen tuotti pankille 248 miljoonan euron voiton (89).
(123)
Toukokuussa 2013 pankki ilmoitti toisesta velkojen hallintatoimesta. Pankki tarjosi velkojille mahdollisuuden vaihtaa Lower Tier 1- ja Lower Tier 2 -arvopaperinsa, joiden määrä oli 662 miljoonaa euroa, kantaosakkeiksi nimellisarvolla. Vaihtohinta asetettiin siten, että se vastasi Kreikan rahoitusvakausrahaston kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä maksamaa merkintähintaa (90). Tarjouksen hyväksymisaste oli 48 prosenttia. Koska Lower Tier 1- ja Lower Tier 2 -joukkovelkakirjojen haltijat vaihtoivat arvopaperinsa huonommassa etuoikeusasemassa oleviin instrumentteihin ilman käteisvastiketta, hankitun pääoman määrä oli 317 miljoonaa euroa.
(124)
Huonommassa etuoikeusasemassa oleva velan ja hybridivelan varanto väheni näiden kahden takaisinoston tuloksena 31 päivän joulukuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana 1 045 miljoonasta 283 miljoonaan euroon (91).
2.5 KREIKAN VIRANOMAISTEN SITOUMUKSET
(125)
Kreikka antoi sitoumuksen siitä, että pankki ja sen sidosyritykset toteuttavat 16 päivänä huhtikuuta 2014 toimitetun rakenneuudistussuunnitelman, sekä muita rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista koskevia sitoumuksia, jäljempänä ’sitoumukset’. Tässä jaksossa esitetään yhteenveto sitoumuksista, jotka luetellaan liitteessä.
(126)
Ensinnäkin Kreikka on antanut sitoumuksen siitä, että pankki järjestää uudelleen kaupalliset toimintonsa Kreikassa, ja asettanut konttoreille ja työntekijöille samoin kuin kokonaiskustannuksille enimmäismäärät, jotka on saavutettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 (92).
(127)
Kreikka on myös antanut sitoumuksen siitä, että pankki vähentää Kreikassa tehtyjen talletusten kustannuksia ja noudattaa nettolainojen ja talletusten suhteelle määrättyä enimmäisarvoa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 (93).
(128)
Pankin ulkomaisten tytäryhtiöiden osalta Kreikka on antanut sitoumuksen, jonka mukaan pankki ei myönnä niille lisää pääomatukea, elleivät ennakolta määritetyt ehdot täyty. Kreikka on myös sitoutunut siihen, että pankki luopuu huomattavissa määrin kansainvälisistä omaisuuseristään viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018 (94).
(129)
Kreikka on antanut sitoumuksen siitä, että pankki myy vakuutustoimintonsa, kiinteistöalan tytäryhtiönsä sekä joukon arvopapereita ja pienentää pääomasijoitussalkkuaan. Lisäksi pankki ei - tietyin rajoitetuin poikkeuksin - osta sijoituskelvottomia arvopapereita (95).
(130)
Kreikka antoi joukon pankin yrityshallintoa koskevia sitoumuksia. Se sitoutui rajoittamaan pankin työntekijöiden ja johtajien palkkioita, saamaan pankin noudattamaan hallinto- ja ohjausjärjestelmiä koskevaa Kreikan lainsäädäntöä sekä luomaan tehokkaan ja asianmukaisen organisaatiorakenteen (96).
(131)
Kreikka on myös antanut sitoumuksen siitä, että pankki parantaa luottopolitiikkaansa, jotta estetään kaikenlainen syrjintä missä tahansa luottoprosessin vaiheessa ja varmistetaan, että lainojen myöntämis- ja uudelleenjärjestelypäätöksillä pyritään maksimoimaan pankin kannattavuus. Kreikka on sitoutunut siihen, että pankki parantaa luottoriskin seurantaa sekä lainojen uudelleenjärjestelyä (97).
(132)
Useat sitoumukset koskevat pankin toimia pankin kanssa etuyhteydessä olevien lainanottajien kanssa. Näillä sitoumuksilla pyritään varmistamaan, että pankki noudattaa varovaisia pankkikäytäntöjä myöntäessään lainoja työntekijöilleen, johtajilleen ja osakkeenomistajilleen sekä julkisille elimille, poliittisille puolueille tai media-alan yrityksille tai järjestäessään niitä uudelleen (98).
(133)
Lisäksi Kreikka on sitoutunut asettamaan pankille lisärajoituksia, kuten kuponkikorko- ja osingonjakokiellon, yritysostokiellon ja mainostamiskiellon (99).
(134)
Toimitsijamies seuraa näitä sitoumuksia 31 päivään joulukuuta 2018 asti.
(135)
Koska Kreikan rahoitusvakausrahasto tekee varautumisjärjestelyn pankin nykyistä pääomankorotusta varten, Kreikka antoi pääomankorotuksen yhteydessä erillisen sitoumuksen siitä, että se panee täytäntöön Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 6 a artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä maaliskuuta 2014, säädetyt toimenpiteet. Tämän säännöksen tarkoituksena on jakaa tarvittaessa luottolaitoksen pääoma-alijäämän jäljelle jäävä määrä sen pääomainstrumenttien ja muiden huonommassa etuoikeusasemassa olevien vastuiden haltijoille, ennen kuin Kreikan rahoitusvakausrahasto tekee pääomasijoituksia.
3. MUODOLLISTEN TUTKINTAMENETTELYJEN ALOITTAMISEN SYYT
3.1 SYYT ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVAN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN
(136)
Komissio aloitti 27 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn todetakseen, täyttyivätkö vuoden 2008 pankkitiedonannon (100) vaatimukset Kreikan rahoitusvakausrahaston pankin hyväksi myöntämän ensimmäisen väliaikaisrahoituksen (toimenpide B1) asianmukaisuuden, tarpeellisuuden ja oikeasuhteisuuden osalta.
(137)
Koska tuki annettiin pääomapohjan vahvistamisen ja maksuvalmiustuen jälkeen ja pelastamiskausi oli pitkä, komissio ilmaisi toimenpiteen asianmukaisuuden osalta epäilynsä sen suhteen, oliko pankki tehnyt kaiken voitavansa välttääkseen tuen tarvetta tulevaisuudessa (101). Lisäksi komissiolla ei ollut selvyyttä siitä, kenen määräysvallassa pankki olisi sen jälkeen, kun väliaikaisrahoitus on korvattu pysyvällä pääomarakenteen vahvistamisella (102), sillä pankki voisi joutua joko valtion tai yksityisten vähemmistöosakkaiden määräysvaltaan. Komissio totesi haluavansa molemmissa tapauksissa varmistaa, että pankin hallinnon ja erityisesti sen lainanantoprosessin laatu ei heikkene.
(138)
Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden osalta komissio kyseenalaisti Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 66 kappaleessa, oliko kaikki mahdolliset toimenpiteet toteutettu, jotta pankki ei tarvitsisi uudelleen tukea tulevaisuudessa. Koska väliaikaisrahoituksen kesto oli epäselvä, komissio ei myöskään voinut arvioida, oliko kyseinen rahoitus riittävä ja valtiontukisääntöjen korvaus- ja vastuunjakoperiaatteiden mukainen. Lisäksi ehdot, joilla ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettiin pysyväksi pääomarakenteen vahvistamiseksi, eivät olleet tiedossa silloin, kun Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätös hyväksyttiin, joten komissio ei voinut arvioida kyseisiä ehtoja.
(139)
Toimenpiteen oikeasuhteisuuden osalta komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, olivatko suojakeinot (mainostamiskielto, kuponkikorko- ja osingonjakokielto, osto-oikeuksien hyödyntämiskielto ja takaisinostokielto, jotka kuvataan Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 71 kappaleessa) riittäviä suhteessa ensimmäiseen väliaikaisrahoitukseen. Lisäksi Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 72 kappaleessa komissio totesi, että kilpailun vääristymät saattoivat johtua sellaisten sääntöjen puutteesta, jotka estivät Kreikan rahoitusvakausrahastoa koordinoimasta kaikkia Kreikan neljää suurinta pankkia (jotka olivat pankki, Alpha Bank, NBG ja Piraeus), sekä sellaisten riittävien suojakeinojen puutteesta, joilla olisi estetty niitä jakamasta kaupallisesti arkaluontoisia tietoja. Tästä syystä komissio ehdotti, että nimitettäisiin toimitsijamies, joka olisi fyysisesti läsnä pankissa.
3.2 SYYT NEA PROTON BANKIA KOSKEVAN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN
(140)
Komissio aloitti 26 päivänä heinäkuuta 2012 muodollisen tutkintamenettelyn todetakseen, täyttivätkö Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta maksettu 1 122 miljoonan euron tuki (toimenpide NP1) sekä Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemä 250 miljoonan euron pääomasijoitus ja Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemät yhteensä 300 miljoonan euron pääomasijoitukset (toimenpide NP2) Nea Proton Bankin hyväksi sisämarkkinoille soveltumisen yleiset edellytykset sekä vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon (103) ja rakenneuudistustiedonannon (104) vaatimukset (pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, vastuunjako ja tuen rajaaminen välttämättömään vähimmäismäärään sekä kilpailun vääristymisen rajoittaminen).
(141)
Toimenpiteiden asianmukaisuuden osalta komissio totesi, että toimenpiteet olivat asianmukaisia pelastamistukena.
(142)
Tarpeellisuuden osalta komissio huomautti, että Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmassa esitetty tuki oli tarpeellinen sekä määrän että muodon perusteella, kun taas Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoitukset olivat tarpeellisia vain muodon perusteella. Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoitusten määrän osalta komissio kuitenkin epäili Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 59 kappaleessa, pystyisikö Nea Proton Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa yksinään ja olisiko vain sitä koskeva rakenneuudistus halvin käytettävissä oleva vaihtoehto. Lisäksi Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 60 ja 61 kappaleessa komissio totesi, että Nea Proton Bankin kyvyttömyys korvata riittävästi Kreikan rahoitusvakausrahaston suorittama pääomapohjan vahvistaminen herätti epäilyjä siitä, oliko se perustaltaan terve pankki, ja aiheutti tästä syystä perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen.
(143)
Toimenpiteiden oikeasuhteisuuden osalta komissio totesi, että toimenpiteet olivat oikeasuhteisia pelastamistukena.
(144)
Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen osalta komissio epäili Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 65 kappaleessa, voidaanko pankista tehdä elinkelpoinen yksinään.
(145)
Komissio suhtautui riittävän korvauksen puuttumisen vuoksi epäillen siihen, oliko ehdotettu rakenneuudistus riittävä suhteessa tarvittavan rakenneuudistuksen perusteellisuuteen.
3.3 SYYT NEW TT BANKIA KOSKEVAN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN
(146)
Komissio aloitti 6 päivänä toukokuuta 2013 muodollisen tutkintamenettelyn todetakseen, täyttivätkö TT Bankista New TT Bankiin siirrettyjen toimintojen 4,1 miljardin euron rahoitusvajeen rahoittaminen (toimenpide NTT1), Kreikan rahoitusvakausrahaston 500 miljoonan euron pääomasijoitus New TT Bankiin (toimenpide NTT2), Kreikan pankkien tukiohjelmasta etuoikeutettujen osakkeiden muodossa TT Bankiin tehty 224,96 miljoonan euron pääomasijoitus (toimenpide TT) ja Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta annettu 0,68 miljardin euron tuki TT Bankille siirrettyjen T Bankin omaisuuserien hyväksi (toimenpide T) sisämarkkinoille soveltumisen yleiset edellytykset sekä vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja rakenneuudistustiedonannon vaatimukset (pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen, vastuunjako ja tuen määrän rajoittaminen välttämättömään vähimmäismäärään sekä kilpailun vääristymisen rajoittaminen).
(147)
Komissio katsoi, että sekä toimenpide NTT2 että toimenpide NTT1 olivat asianmukaisia ja tarpeellisia muotonsa perusteella pelastamistukena. Toimenpiteen NTT2 tarpeellisuudesta sen määrän perusteella komissio, joka epäili, oliko New TT Bank pitkällä aikavälillä itsenäisenä yksikkönä elinkelpoinen, katsoi, että erillinen rakenneuudistus ei ehkä ollut ainoa ja halvin käytettävissä oleva vaihtoehto (105). Molempien toimenpiteiden korvauksien osalta komissio totesi, että rahoitusvajeen kattaminen oli lopullinen kustannus, josta ei aiheutunut korvaavia tuloja tulevaisuudessa ja joka aiheutti perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen (106).
(148)
Molempien toimenpiteiden oikeasuhteisuuden osalta komissio katsoi, että toimenpiteet NTT2 ja NTT1 olivat oikeasuhteisia pelastamistukena lyhyellä aikavälillä, mutta New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 79 kappaleessa se vaati nopeasti toteutettavia toimenpiteitä, joilla rajoitettaisiin kielteisiä heijastusvaikutuksia.
(149)
Toimenpiteen T sisämarkkinoille soveltuvuuden osalta komissio oli jo väliaikaisesti hyväksynyt sen 16 päivänä toukokuuta 2012 pelastamistukena T Bankin kriisinratkaisusta antamassaan päätöksessä, jäljempänä ’T Bankia koskeva päätös’ (107), mutta se ei voinut antaa lopullista hyväksyntää T Bankin TT Bankiin siirrettyjen toimintojen tuelle. Komissio jatkoi New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä (108) toimenpiteen hyväksymistä pelastamistukena siihen asti, kunnes se tekisi lopullisen päätöksen TT Bankin rakenneuudistussuunnitelman päivitetystä versiosta.
(150)
Arvioidessaan näiden toimenpiteiden yhteensopivuutta rakenneuudistustiedonannon kanssa, komissio epäili, pystyisikö New TT Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa yksinään. Epäilyt perustuivat niiden toimenpiteiden vähäisyyteen, joita New TT Bankin ehdotettiin toteutettavan voiton tuottamiseksi tulevaisuudessa, vapaaehtoisen eläkejärjestelmän ajoitusta ja työntekijöiden keskuudessa saamaa hyväksymisastetta koskevaan epävarmuuteen, muiden henkilöstökustannuksia vähentävien toimenpiteiden puutteeseen, konttoriverkon rationalisointitoimenpiteiden puutteeseen T Bankin oston jälkeen sekä siitä johtuvaan mahdollisen synergian hyödyntämättä jättämiseen (109).
(151)
New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 90 ja 91 kappaleessa komissio ilmaisi huolensa siitä, oliko silloisten talletusten korkomarginaalien kunnianhimoinen supistaminen ja uusien lainojen korkomarginaalien korottaminen mahdollista toteuttaa ilman, että New TT Bank menettäisi merkittävän määrän asiakkaita, ja antamatta riskiluottoja. Lisäksi komissio suhtautui epäillen siihen, pystyisikö New TT Bank kaksinkertaistamaan yritysluottosalkkunsa suunnitellusti ja, asiantuntemuksen puutteen huomioon ottaen, saavuttamaan suunnitellun nettokorkotulojen vahvan kasvuasteen.
(152)
Tästä syystä komissio katsoi New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 95 kappaleessa, että TT Bankin liittäminen suurempaan elinkelpoiseen rahoitusalan yritykseen lisäisi New TT Bankin elinkelpoisuusmahdollisuuksia, koska se mahdollistaisi kustannusten rationalisoinnin, talletusten ja uusien lainojen uudelleenhinnoittelun ja laajemman tuotevalikoiman tarjoamisen.
(153)
Koska New TT Bank hoiti aiemmin TT Bankilla olleet taloudelliset toiminnot, T Bankin toiminnot mukaan luettuna, komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn siitä, tarjosivatko toimenpiteet T ja TT pitkän aikavälin ratkaisun New TT Bankin elinkelpoisuudelle, ja kehotti asianomaisia esittämään huomautuksia.
(154)
Vastuunjaon osalta komissio katsoi, että rakenneuudistus itsenäisenä yksikkönä paisutti rakenneuudistuskustannuksia, ja suhtautui siksi epäillen siihen, että valtiontuen määrä oli rajattu välttämättömään. Lisäksi komissio huomautti, että vaikka osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien riittävä vastuunjako oli saavutettu - ja se oli luultavasti laajin saavutettavissa oleva vastuunjako - korvauksen puute aiheutti perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen sekä elinkelpoisuuden palauttamistoimien että kilpailun vääristymisen rajoittamistoimien osalta. Komissio huomautti myös, että se, että suuri osa syntyneistä tappioista johtui valtion hyväksi tehdystä velkojen mitätöinnistä, oikeutti pienemmän korvauksen (110).
(155)
Kilpailun vääristymisen osalta komissio huomautti että TT Bankin ja T Bankin siirrettyjen toimintojen saama valtava tukimäärä sekä korvauksen puute edellyttivät perusteellista rakenneuudistusta ja New TT Bankin toiminnan vähentämistä markkinoilla. Lisäksi, vaikka tappiot lähinnä johtuivat Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen omistuksesta, komissio huomautti myös, että TT Bankilla oli ollut kokoonsa nähden enemmän Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja kuin muilla Kreikan pankeilla, ja katsoi, että tämä kuvasti epätarkoituksenmukaista riskinottoa (111). Lopuksi se huomautti, että vaikka New TT Bank pysyi markkinoilla lähes samaan tapaan kuin TT Bank aiemmin, sen suhteellisen pieni koko ja ulkomaisten toimintojen puute rajoittaisivat kilpailun vääristymistä. Komissio epäili kuitenkin, oliko kohtuuttoman kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutettu riittävästi toimenpiteitä, ja katsoi, että hintajohtajana toimimista koskeva kielto ja muut toimintaa koskevat toimenpiteet saattoivat olla tarpeen (112).
4. ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ
ERÄÄN KREIKKALAISEN PANKIN HUOMAUTUKSET
(156)
Komissio sai 3 päivänä tammikuuta 2013 erään kreikkalaisen pankin huomautukset Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä. Kyseinen kreikkalainen pankki huomautti, että Kreikan pankkien pääomapohjan vahvistaminen Kreikan rahoitusvakausrahastosta oli periaatteessa tervetullut askel kohti terveempää ja elinkelpoisempaa pankkijärjestelmää eikä vastustanut Eurobankin pääomapohjan vahvistamista.
(157)
Vaikka kyseinen kreikkalaispankki ilmaisi täyden tukensa periaatteelle vahvistaa Kreikan pankkien pääomapohjaa Kreikan rahoitusvakausrahastosta, se huomautti kuitenkin, että kilpailun vääristymisen minimoimiseksi ja syrjinnän välttämiseksi se edellytti, että kaikkien Kreikassa toimivien pankkien on mahdollista saada Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoituksia samoin ehdoin.
5. KREIKAN HUOMAUTUKSET MUODOLLISISTA TUTKINTAMENETTELYISTÄ
5.1 KREIKAN HUOMAUTUKSET ENSIMMÄISTÄ VÄLIAIKAISRAHOITUSTA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ
(158)
Kreikka toimitti 5 päivänä syyskuuta 2012 Kreikan keskuspankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston laatimia huomautuksia Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.
5.1.1 Kreikan keskuspankin huomautukset
(159)
Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen asianmukaisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että 18 miljardin euron pääomamäärä, jolla Kreikan rahoitusvakausrahasto vahvisti Kreikan neljän suurimman pankin pääomapohjaa toukokuussa 2012, oli vähemmän kuin lopullinen määrä, joka tarvittiin, jotta kyseiset pankit pystyivät asteittain saavuttamaan ja ylläpitämään 10 prosenttiin asetetun rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden kesäkuuhun 2012 mennessä ja 7 prosenttiin asetetun rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden kolme vuotta kattavassa epäedullisessa stressiskenaariossa. Se huomautti myös, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus oli väliaikainen, koska pääomapohjan vahvistamisprosessi oli määrä saattaa loppuun näiden neljän pankin suorittamilla osakepääoman korotuksilla.
(160)
Kreikan keskuspankki totesi myös, että Kreikan suurimpien pankkien pääomapohjan vahvistaminen on osa Kreikan pankkisektorin pidemmän aikavälin rakenneuudistusta. Se huomautti, että pankin pysyessä yksityisomistuksessa johto todennäköisesti säilyy samana, mutta jos pankki siirtyy valtion (eli Kreikan rahoitusvakausrahaston) omistukseen, Kreikan rahoitusvakausrahasto voi nimittää uuden johdon, jonka Kreikan keskuspankki joka tapauksessa arvioi. Kreikan keskuspankki huomautti, että se arvioi jokaisen pankin hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää, johtamistavan asianmukaisuutta ja riskiprofiilia jatkuvasti varmistaakseen, että liiallisia riskejä ei oteta. Se korosti myös, että Kreikan rahoitusvakausrahasto oli jo nimittänyt edustajia pääomasijoituksia saaneiden pankkien hallintoneuvostoihin.
(161)
Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että pankin pääomapohjan vahvistaminen oli rajoitettu sen varmistamiseen, että sovellettavat vähimmäispääomavaatimukset (8 prosenttia) täyttyivät. Se totesi myös, että pääomasijoituksia edeltänyt pitkä aika johtui Kreikan toimintaympäristön jyrkästä huononemisesta ja yksityissektorin osallistumisohjelman vaikutuksesta, koko hankkeen monitahoisuudesta sekä tarpeesta maksimoida yksityisten sijoittajien osallistuminen osakepääoman korotuksiin.
(162)
Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen oikeasuhteisuuden osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että komissiolle toimitettavan rakenneuudistussuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano on turvattu siten, että Kreikan rahoitusvakausrahaston äänioikeuksien pidättäminen lopetetaan muun muassa siinä tapauksessa, että rakenneuudistussuunnitelmaa rikotaan merkittävästi. Kreikan keskuspankki totesi myös, että pankin vaikeudet eivät johtuneet siitä, että pankin johto olisi aliarvioinut riskit, eikä kaupallisesti aggressiivisista toimista.
5.1.2 Kreikan rahoitusvakausrahaston huomautukset
(163)
Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen asianmukaisuuden osalta sen suhteen, onko kyse valtion puuttumisesta, jos valtio antaa suuria määriä valtiontukea Kreikan rahoitusvakausrahaston kautta ja Kreikan rahoitusvakausrahastolla on täysimääräiset äänioikeudet, Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että sen rahoittamia pankkeja ei katsota julkisiksi eikä valtio-omisteisiksi yhteisöiksi ja että ne eivät olisi valtion määräysvallassa sen jälkeen, kun Kreikan rahoitusvakausrahasto on pysyvästi vahvistanut niiden pääomapohjaa. Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että se on täysin riippumaton yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, jolla on itsenäinen päätösvalta. Se ei ole julkishallinnon valvonnassa Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 16C artiklan 2 kohdan nojalla. Tämän säännöksen mukaan luottolaitokset, joille Kreikan rahoitusvakausrahasto on antanut pääomatukea, eivät kuulu laajempaan julkissektoriin. Se viittasi myös Kreikan rahoitusvakausrahaston hallintorakenteeseen.
(164)
Kreikan rahoitusvakausrahaston puuttumisesta pankin johtamiseen Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että se kunnioittaisi pankin itsemääräämisoikeutta eikä puuttuisi sen päivittäiseen johtamiseen, sillä sen rooli rajoittuu siihen, mitä Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa säädetään. Se totesi, että mitään valtion puuttumista tai koordinointia ei tapahdu ja että pankin lainanantoprosessia (muun muassa vakuuksia, hinnoittelua ja lainanottajien maksukykyä) koskevat päätökset tehtäisiin kaupallisin perustein.
(165)
Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa ja ennakkomerkintäsopimuksessa vahvistetaan tarvittavat suojakeinot, joilla estetään nykyisiä yksityisiä osakkeenomistajia ottamasta liiallisia riskejä. Se viittasi muun muassa siihen, että i) Kreikan rahoitusvakausrahaston edustajat nimitetään riippumattomiksi toimivaan johtoon kuulumattomiksi pankin hallintoneuvoston jäseniksi ja he osallistuvat komiteoiden kokouksiin, ii) Kreikan rahoitusvakausrahasto suorittaa asianmukaiset tarkastukset pankissa ja iii) lopullisen pääomapohjan vahvistamisen jälkeen sen äänioikeuksia rajoitetaan vain niin kauan kuin pankki noudattaa rakenneuudistussuunnitelman ehtoja.
(166)
Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen tarpeellisuuden ja erityisesti tuesta maksettavan korvauksen tason osalta Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että korvauksesta oli sovittu komission, EKP:n ja IMF:n edustajien kanssa. Sovitussa tasossa otettiin huomioon, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus muunnettaisiin pysyväksi pääomapohjan vahvistamiseksi ennen 30 päivää syyskuuta 2012, mikä määräaika asetettiin maaliskuussa 2012 komission, EKP:n ja IMF:n sekä Kreikan välisessä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa.
(167)
Ensimmäisen väliaikaisrahoituksen oikeasuhteisuuden osalta Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että sen hyväksymät toimenpiteet, kuten ne, jotka on kuvattu tämän päätöksen johdanto-osan 165 kappaleessa, muodostavat riittävät suojakeinot saatuja suuria tukimääriä ja pitkää pelastamiskautta silmälläpitäen. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että on toteutettu riittävät toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pankit, joihin Kreikan rahoitusvakausrahasto osallistuu, eivät jaa keskenään kaupallisesti arkaluonteisia tietoja. Tällaisia toimenpiteitä ovat muun muassa Kreikan rahoitusvakausrahaston erilaisten edustajien nimittäminen kyseisiin pankkeihin, näille edustajille annetut toimeksiannot, joilla nimenomaisesti estetään tietojen siirtyminen edustajalta toiselle, sekä kyseisille virkamiehille annetut selvät sisäiset määräykset olla välittämättä pankkien kaupallisesti arkaluonteisia tietoja. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että se ei käytä pankkeihin liittyviä oikeuksiaan tavalla, joka voisi ehkäistä, rajoittaa, vääristää tai merkittävästi vähentää tai estää tehokasta kilpailua. Lopuksi Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että sen hallituksen jäsenet ja työntekijät ovat tiukkojen luottamuksellisuussääntöjen ja luottamusvelvollisuuksien alaisia ja sen asioita koskevien ammattisalaisuusmääräysten sitomia.
5.2 KREIKAN HUOMAUTUKSET NEA PROTON BANKIA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ
(168)
Kreikka toimitti 5 päivänä syyskuuta 2012 Kreikan keskuspankin ja Kreikan rahoitusvakausrahaston laatimia huomautuksia Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.
5.2.1 Kreikan keskuspankin huomautukset
(169)
Kreikan keskuspankki huomautti, että Nea Proton Bank Kreikan rahoitusvakausrahaston omistamana väliaikaisena luottolaitoksena ei voinut toimittaa pitkän aikavälin liiketoimintasuunnitelmaa itsenäisenä yksikkönä. Lisäksi Kreikan keskuspankki huomautti, että se seuraa tarkasti Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankille laatiman ja komissiolle toimittaman liiketoimintasuunnitelman täytäntöönpanoa varmistaakseen, että Nea Proton Bank voidaan myydä laissa säädetyssä ajassa.
(170)
Kannattavuuden kasvuasteen osalta Kreikan keskuspankki huomautti, että suurimman osan kasvusta ennakoitiin tapahtuvan vuoden 2013 aikana (jolloin nettokorkotulojen odotettiin nousevan 55,3 miljoonaan euroon, kun ne vuonna 2012 olivat 22,7 miljoonaa euroa) ja että kasvu aiheutuisi lähinnä kokonaiskorkokulujen pienenemisestä ja olisi seurausta kahdesta tekijästä: sellaisten määräaikaistalletusten korontarkistuksesta, joiden tuotto oli yleensä suurempi paremmilla ehdoilla, ja kokonaistalletuskannan vähentämisestä 30 prosentilla vuoden 2012 ensimmäisen puoliskon aikana. Lisäksi Kreikan keskuspankki korosti sitä, että vuodesta 2013 lähtien nettokorkotuloja kuvaavat luvut kehittyisivät varsin vakaasti eivätkä herättäisi epäilyjä Nea Proton Bankin kyvystä saavuttaa tavoite.
5.2.2 Kreikan rahoitusvakausrahaston huomautukset
(171)
Nea Proton Bankin hyväksi toteutettujen toimenpiteiden tarpeellisuudesta Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että mahdollisista kriisinratkaisutoimenpiteistä päättää Kreikan keskuspankki ja että Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoitti sääntelyn edellyttämän vähimmäispääoman.
(172)
Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen osalta Kreikan rahoitusvakausrahasto viittasi kriisinratkaisukehykseen, jonka mukaan Kreikan rahoitusvakausrahaston oli myytävä Nea Proton Bank kahden vuoden kuluessa, ja oli samaa mieltä komission kanssa siitä, että Nea Proton Bank voisi olla osa suurempaa ja elinkelpoista yksikköä. Vaikka Nea Proton Bankin rakenneuudistussuunnitelma perustui malliin, jossa sitä käsiteltiin erillisenä yksikkönä, Kreikan rahoitusvakausrahasto selitti, että sen tavoitteena oli helpottaa pankin myyntiä lisäämällä sen houkuttelevuutta sijoittajien kannalta ja parantamalla sen taloudellista tulosta. Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että pääomasijoitusten ansiosta Nea Proton Bank pystyi noudattamaan vähimmäisvakavaraisuussuhdetta ja lisäksi parantamaan rahoitusasemaansa ja houkuttelevuuttaan ajatellen mahdollista tulevaa sulautumaa muiden pienten pankkien kanssa. Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti myös, että lisäpääomasijoitus oli ollut tarpeen yksityissektorin osallistumisohjelmaan liittyneiden arvonalennustappioiden sekä lainojen kasvaneiden menovarausten kattamiseksi.
(173)
Kreikan rahoitusvakausrahasto totesi, että Nea Proton Bank oli parantanut rahoituskustannuksiaan ja tallettajien uskollisuutta. Nea Proton Bankin riippuvuus eurojärjestelmästä väheni vuonna 2012, ja pankki oli parantanut likviditeettiasemaansa. Lisäpääomasijoitus oli auttanut alentamaan talletusten korkoja ja parantamaan korkomarginaaleja. Nea Proton Bank oli jo hinnoitellut uudelleen osan lainsalkustaan käyttäen riskiperusteista hinnoittelua ja selvästi rahoituskustannukset ylittäviä korkoja. Lisäksi nettokorkotulojen suunniteltu kasvuaste toteutuisi laajentumalla varovasti yritysmarkkinasegmentillä ja parantamalla salkun laatua.
(174)
Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että Nea Proton Bank oli vuonna 2012 pienentänyt huomattavasti toimintakustannuksiaan, että sen molemmat tytäryhtiöt lopettaisivat toimintansa, että sen osallistumista vakuutuksenvälittäjäyrityksiin vähennettiin huomattavasti ja että sen kaupankäynti omaan lukuun päättyisi.
(175)
Lopuksi Kreikan rahoitusvakausrahasto huomautti, että Nea Proton Bankin pieni osuus Kreikan kaikesta pankkiomaisuudesta sekä se, ettei se harkinnut aggressiivista talletusten vastaanottoa, vähentäisivät kilpailun vääristymistä.
5.3 KREIKAN HUOMAUTUKSET NEW TT BANKIA KOSKEVASTA MUODOLLISESTA TUTKINTAMENETTELYSTÄ
(176)
Kreikan valtiovarainministeriö esitti 19 päivänä heinäkuuta 2013 huomautuksia New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksestä.
(177)
Toimenpiteen NTT1 tarpeellisuuden osalta valtiovarainministeriö lisäsi, että New TT Bankiin siirrettyjen varojen ja vastuiden tarkka arvo määriteltiin ulkoisten tarkastajien raportin perusteella lain 3601/2007 63E artiklan 6 kohdan mukaisesti.
(178)
Toimenpiteen NTT2 tarpeellisuuden osalta valtiovarainministeriö huomautti, että Kreikan toinen sopeutusohjelma (toinen tarkistus - toukokuu 2013) edellytti New TT Bankin myymistä kolmannelle osapuolelle viimeistään 15 päivänä heinäkuuta 2013.
(179)
Toimenpiteiden NTT1 ja NTT2 korvausten osalta valtiovarainministeriö huomautti, että Kreikan rahoitusvakausrahasto, joka kattaa rahoitusvajeen 31 päivään joulukuuta 2013 asti Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston sijasta, saa etuoikeuden ennen muita vakuudettomia velkojia siinä tapauksessa, että TT Bankin omistukseen jääneet varat likvidoidaan, ja että vain työntekijöiden vaatimukset saada 50 prosenttia korvauksestaan menevät Kreikan rahoitusvakausrahaston vaateiden edelle. Tästä syystä se huomautti, että näiden varojen likvidoinnin tulos hyödyttää lähinnä Kreikan rahoitusvakausrahastoa ja vähentää näin valtion maksamia kustannuksia.
(180)
New TT Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen osalta valtiovarainministeriö huomautti, että väliaikaisena luottolaitoksena New TT Bank oli myytävä kahden vuoden kuluessa perustamisestaan lain 3601/2007 63E artiklan mukaisesti. New TT Bankin myynti olisi toukokuussa 2013 talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti saatava päätökseen viimeistään 15 päivänä heinäkuuta 2013. Näin varmistettaisiin sen toiminnan pitkän aikavälin elinkelpoisuus.
6. OSTETTUIHIN YRITYKSIIN LIITTYVÄN TUEN ARVIOINTI
6.1 NEA PROTON BANKIIN LIITTYVÄN TUEN ARVIOINTI
6.1.1 Tuen olemassaolo ja määrä
(181)
Komission on todettava perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo. Kyseisen säännöksen mukaan valtiontukea on jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
6.1.1.1 Tuen olemassaolo Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnetyissä toimenpiteissä (toimenpiteet Pr1, Pr2 ja Pr3)
(182)
Kreikan valtion 80 miljoonan euron pääomasijoitus Proton Bankiin toukokuussa 2009 (toimenpide Pr1), Proton Bankin huhtikuussa 2009 saamat 78 miljoonan euron arvoiset Kreikan valtion joukkovelkakirjat (toimenpide Pr2) ja Proton Bankille heinäkuussa 2010 annettu liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen valtiontakaus, jonka nimellisarvo oli 149,4 miljoonaa euroa (toimenpide Pr3), myönnettiin Kreikan pankkien tukiohjelmasta (113). Ohjelman hyväksymisestä tehdyssä päätöksessä komissio päätteli, että ohjelmasta myönnetyt toimenpiteet olisivat valtiontukea.
(183)
Kuten Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 38 kappaleessa pääteltiin, Nea Proton Bank hoitaa Proton Bankin taloudellisia toimintoja. Toimenpiteet Pr1, Pr2 ja Pr3 ovat hyödyttäneet Nea Proton Bankia, koska ne edistivät sille siirrettyjen taloudellisten toimintojen, joita muutoin ei enää olisi, vakauttamista ja jatkumista. Tästä syystä komissio katsoo, että ne ovat hyödyttäneet Nea Proton Bankiin siirrettyjä taloudellisia toimintoja.
6.1.1.2 Tuen olemassaolo Nea Proton Bankin rahoitusvajeen kattamisessa (toimenpide NP1)
(184)
Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 31-37 kappaleessa komissio on jo todennut, että toimenpide NP1, Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta ja Kreikan rahoitusvakausrahastosta annettu tuki rahoitusvajeen kattamiseksi, on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Saman päätöksen johdanto-osan 38 kappaleessa komissio katsoi, että Nea Proton Bank on kyseisen toimenpiteen taloudellinen tuensaaja, koska se hoitaa Proton Bankin taloudellisia toimintoja, jotka ovat edelleen olemassa saadun tuen ansiosta.
6.1.1.3 Tuen olemassaolo Kreikan rahoitusvakausrahaston alkuperäisessä pääomasijoituksessa ja Kreikan rahoitusvakausrahaston vuonna 2012 toteuttamassa lisäpääomasijoituksessa (toimenpide NP2)
(185)
Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 41-43 kappaleessa komissio on jo todennut, että Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemä 250 miljoonan euron pääomasijoitus ja päätöksen tekoajankohtana ennakoidut Kreikan rahoitusvakausrahaston yhteensä 300 miljoonan euron lisäpääomasijoitukset olivat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 93 kappaleessa mainittiin, mahdollisesta 300 miljoonan euron lisäpääomasta Kreikan rahoitusvakausrahasto maksoi lopulta 265 miljoonaa euroa vuonna 2012, mikä nostaa vuosina 2011 ja 2012 myönnetyn pääomankorotustuen yhteensä 515 miljoonaan euroon (toimenpide NP2).
6.1.1.4 Tuen olemassaolo Kreikan rahoitusvakausrahaston pääomasijoituksessa Nea Proton Bankiin ennen sen myyntiä pankille (toimenpide NP3)
(186)
Komissio katsoo, että Kreikan rahoitusvakausrahaston 395 miljoonan euron pääomasijoitus Nea Proton Bankiin ennen sen myyntiä pankille on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(187)
Pääomasijoituksen myönsi Kreikan rahoitusvakausrahasto, joka on Kreikan pankkien tukemiseksi perustama ja rahoittama yhteisö, ja näin ollen siihen käytettiin valtion varoja. Lisäksi toimenpide on luonteeltaan valikoiva, koska pääomasijoitus hyödyttää vain Nea Proton Bankia.
(188)
Toimenpide myös antaa Nea Proton Bankille selvän edun, koska sen avulla pankkitoimintaa voidaan jatkaa. Ilman pääomasijoitusta Nea Proton Bank, jonka pääoma oli pahasti negatiivinen, olisi joutunut konkurssiin. Tässä tilanteessa ei olisi ollut mahdollista myydä Nea Proton Bankia ja liittää se suurempaan yksikköön. Lisäksi pääomapohjan vahvistaminen ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Tämä 395 miljoonan euron pääomasijoitus päinvastoin mahdollisti Nea Proton Bankin myynnin yhden euron hinnalla. Yksityinen sijoittaja ei olisi päättänyt toteuttaa pääomapohjan vahvistamista vaan antanut Nea Proton Bankin joutua konkurssiin ja säästänyt näin 395 miljoonaa euroa.
(189)
Nea Proton Bank kilpailee muiden pankkien kanssa, mukaan lukien ulkomaisten pankkien tytäryhtiöt, jotka toimivat Kreikassa tai ovat mahdollisesti kiinnostuneita tulemaan Kreikan markkinoille. Näin olen pääomasijoitus vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja saattaa vääristää kilpailua.
(190)
Tästä syystä komissio päättelee, että 395 miljoonan euron pääomasijoitus Nea Proton Bankiin on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
Toimenpiteen NP3 tuensaaja
(191)
Kuten edellä johdanto-osan 188 kappaleessa jo selitettiin, komissio katsoo Nea Proton Bankin olevan siihen tehdyn 395 miljoonan euron pääomasijoituksen tuensaaja, koska tuki mahdollisti sen taloudellisten toimintojen jatkumisen pankissa.
(192)
Päätelläkseen, sisältyykö Nea Proton Bankin myyntiin pankille myönnettyä valtiontukea, komission on vuoden 2008 pankkitiedonannon 49 kohdan mukaisesti arvioitava, täyttyvätkö tietyt vaatimukset. Sen on erityisesti tutkittava, i) oliko myyntiprosessi avoin ja syrjimätön, ii) tapahtuiko myynti markkinaehdoin ja iii) myikö rahoituslaitos tai valtio varat ja velat mahdollisimman korkeaan hintaan.
(193)
Pankki osti Nea Proton Bankin osakkeet, koska se jätti ainoan hyväksyttävän tarjouksen syrjimättömässä tarjousmenettelyssä, joka oli avoin muille pankeille ja rahoituslaitoksille. Kreikan rahoitusvakausrahaston taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä useisiin pankkeihin, rahoituslaitoksiin ja rahoittajiin, joista vain neljä ilmaisi kiinnostuksensa Nea Proton Bankin ostamiseen, mutta vain kaksi, pankki ja eräs riskirahasto (114), jätti lopulliset tarjoukset. Vain pankin tekemä tarjous oli Kreikan rahoitusvakausrahaston process letter -kirjeen vaatimusten mukainen.
(194)
Koska taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä hyvin moniin pankkeihin ja oli etukäteen asettanut vaatimukset ja aikataulun, joita hyväksyttävissä tarjouksissa oli noudatettava, komissio katsoo, että tarjouskilpailu oli avoin ja syrjimätön. Näin ollen komissio päättelee, että se voi tarjousmenettelyn perusteella sulkea pois ostajalle myönnetyn tuen mahdollisuuden.
(195)
Pankki maksoi yhden euron ostohinnan, ja Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui vahvistamaan Nea Proton Bankin pääomapohjaa ennen sen myyntiä. Tämä negatiivinen hinta (ottaen huomioon juuri ennen myyntiä tapahtuneen Nea Proton Bankin pääomapohjan vahvistamisen) ei estä sitä, että myyntihinta vastaa yrityksen markkina-arvoa (115), sillä Nea Proton Bankin nettopääoma oli selvästi negatiivinen ja sen odotettiin edelleen kirjaavan tappioita. Komissiolla ei ole mitään syytä uskoa, että tehty tarjous ja maksettu hinta eivät olisi vastanneet yrityksen arvoa. Tämän tuloksena komissio päättelee vuoden 2008 pankkitiedonannon 49 kohdan, rakenneuudistustiedonannon 20 kohdan ja oman päätöskäytäntönsä (116) mukaisesti, että myyntihinta oli markkinahinta ja että pankille annetun tuen mahdollisuus voidaan sulkea pois.
6.1.1.5 Päätelmät valtiontuen olemassaolosta ja tuen kokonaismäärästä
(196)
Johdanto-osan 182-190 kappaleiden perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet Pr1, Pr2 ja Pr3 sekä NP1, NP2 ja NP3 kaikki täyttävät perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa asetetut ehdot ja ovat valtiontukea. Toimenpiteiden Pr1, Pr2 ja Pr3 osalta komissio päättelee, että koska ne auttoivat Proton Bankin myöhemmin Nea Proton Bankiin siirrettyjen toimintojen jatkumista, niiden voidaan katsoa hyödyttäneen myös Nea Proton Bankia, joka hoitaa kyseisiä toimintoja. Kuten edellä johdanto-osan 184 kappaleessa todettiin, toimenpiteen NP1 edunsaaja on Nea Proton Bank, joka hoitaa Proton Bankin siirrettyjä toimintoja. Lisäksi Nea Proton Bank on myös toimenpiteiden NP2 ja NP3 edunsaaja.
(197)
Tästä syystä komissio päättelee, että Nea Proton Bankin toiminnot ovat saaneet valtiontukea 2 111,6 miljoonan euron suuruisen pääomatuen muodossa (toimenpiteet Pr1, NP1, NP2 ja NP3) 149,4 miljoonan euron suuruisten valtiontakausten (toimenpide Pr3) ja 78 miljoonan euron arvoisten Kreikan valtion joukkovelkakirjojen (toimenpide Pr2) lisäksi, kuten taulukossa 9 esitetään.
Taulukko 9
Yleiskatsaus Proton Bankille ja Nea Proton Bankille myönnetystä kokonaistuesta
Tuensaaja
Toimenpide
Tuen luonne
Tuen määrä (miljoonaa euroa)
Proton Bankin toiminnot
Pr1
Pääomapohjan vahvistaminen
80
Nea Proton Bankin toiminnot
NP1
PB:stä NPB:hen siirretyn rahoitusvajeen rahoitus
1 121,6
NP2
Pääomapohjan vahvistaminen
515
NP3
Pääomapohjan vahvistaminen
395
Myönnetty pääomatuki yhteensä
2 111,6
Tuensaaja
Toimenpide
Tuen luonne
Proton Bankin toiminnot
Pr2
Joukkovelkakirjojen lainaus
78
Pr3
Takaus
149,4
Myönnetty maksuvalmiustuki yhteensä
227,4
6.1.2 Tuen soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta
(198)
Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan komissio voi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.
(199)
Komissio on myöntänyt, että maailmanlaajuinen finanssikriisi voi aiheuttaa vakavan häiriön jäsenvaltion taloudessa ja että pankkien tukitoimenpiteillä voidaan poistaa tällainen häiriö. Tämä on vahvistettu vuoden 2008 pankkitiedonannossa, pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa ja rakenneuudistustiedonannossa. Komissio katsoo, että edellytykset valtiontuen hyväksymiselle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla täyttyvät edelleen, koska rahoitusmarkkinoilla on ilmennyt uusia paineita. Komissio vahvisti tämän näkemyksen hyväksymällä vuonna 2011 voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon (117) ja vuoden 2013 pankkitiedonannon (118).
(200)
Kreikan talouden osalta komissio on Kreikan pankkien tukiohjelman hyväksymistä ja jatkamista koskevissa päätöksissään ja Kreikan yksittäisille pankeille myöntämien valtiontukitoimenpiteiden hyväksymistä koskevissa päätöksissään (119) myöntänyt, että Kreikan taloudessa on vakavan häiriön uhka ja että pankeille annettava valtiontuki soveltuu tämän häiriön poistamiseen. Näin ollen toimenpiteiden arvioinnin oikeusperustana olisi käytettävä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa.
(201)
Jotta tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on täytettävä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat yleiset ehdot:
a) Asianmukaisuus: Tukitoimenpiteiden on oltava oikein kohdennettuja, jotta niillä voidaan päästä tavoitteeseen ja poistaa taloudessa oleva vakava häiriö. Tämä ei ole mahdollista, jos tukitoimenpide ei sovellu häiriön poistamiseen.
b) Tarpeellisuus: Tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Sen vuoksi tuen määrän on oltava tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä ja sen muodon on oltava sopivin häiriön poistamisen kannalta.
c) Oikeasuhteisuus: Toimenpiteen positiivisten vaikutusten on oltava oikeassa suhteessa kilpailun vääristymiseen nähden, jotta tavoitteen saavuttamisen kannalta tarpeelliset kielteiset vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäisiä.
(202)
Finanssikriisin aikana komissio on kehittänyt soveltuvuutta koskevia ehtoja erityyppisille tukitoimenpiteille. Tukitoimenpiteiden arviointiperiaatteet vahvistettiin ensimmäisen kerran vuoden 2008 pankkitiedonannossa.
(203)
Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa (120) annetaan lisäohjeita valtion pääomasijoituksista vaadittavasta korvaustasosta.
(204)
Komissio on myös selittänyt rakenneuudistustiedonannossa (121), miten se aikoo arvioida rakenneuudistussuunnitelmia. Arvioidessaan pankin rakenneuudistussuunnitelmaa rakenneuudistustiedonannon perusteella komissio ottaa huomioon kaikki taulukossa 7 luetellut toimenpiteet.
6.1.3 Tukitoimenpiteiden soveltuvuuden arviointi vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon perusteella
6.1.3.1 Toimenpiteiden Pr1, Pr2 ja Pr3 yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon kanssa
(205)
Toimenpiteet Pr1, Pr2 ja Pr3 myönnettiin Kreikan pankkien tukiohjelmasta. Tähän ohjelmaan sisältyneet toimenpiteet oli jo arvioitu ja todettu sisämarkkinoille soveltuviksi komission 19 päivänä marraskuuta 2008 antamassa päätöksessä.
6.1.3.2 Toimenpiteiden NP1 ja NP2 yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa
(206)
Komissio hyväksyi toimenpiteet NP1 ja NP2 pelastamistukena Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä. Kuten johdanto-osan 142 kappaleessa mainittiin, komissio kuitenkin esitti epäilynsä toimenpiteen NP2 määrän tarpeellisuudesta siltä osin, kykenisikö Nea Proton Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa erillisenä yksikkönä, ja piti siksi kyseenalaisena, oliko tämä erillisen yksikön malli halvin käytettävissä oleva vaihtoehto. Nämä ongelmat ratkaistiin Nea Proton Bankin myynnillä pankille 15 päivänä heinäkuuta 2013. Koska Nea Proton Bank myytiin avoimella ja syrjimättömällä menettelyllä pankille, pankin maksama hinta katsotaan markkinahinnaksi. Näin ollen valtion ennen myyntiä sijoittaman pääoman määrä oli tarpeen myynnin onnistumiseksi. Nea Proton Bankin liittäminen pankin toimintoihin ratkaisee Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuutta koskevat ongelmat pankin komissiolle toimittaman rakenneuudistussuunnitelman perusteella.
6.1.3.3 Toimenpiteen NP3 yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa
6.1.3.3.1 Asianmukaisuus
(207)
Toimenpiteen NP3, joka oli Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemä 395 miljoonan pääomasijoitus Nea Proton Bankiin ennen sen myyntiä pankille, asianmukaisuuden osalta komissio katsoo, että toimenpide on asianmukainen, koska se auttoi säilyttämään Nea Proton Bankin toiminnot. Näitä toimintoja ei olisi voitu jatkaa ilman Kreikan rahoitusvakausrahaston tukea, koska Nea Proton Bankin oman pääoman arvo oli negatiivinen, kun se myytiin pankille, ja se kirjasi edelleen tappioita. Mikään pankki ei olisi ostanut Nea Proton Bankia ennen edeltävää pääomapohjan vahvistamista. Näin ollen toimenpiteellä varmistetaan Kreikan rahoitusvakauden säilyttäminen. Tällä perusteella komissio katsoo, että toimenpide on asianmukainen pelastamistukena.
6.1.3.3.2 Tarpeellisuus
(208)
Vuoden 2008 pankkitiedonannon mukaan tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen toimenpiteen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Tämä merkitsee sitä, että pääomasijoituksen määrän on oltava tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä.
(209)
Kuten Kreikan keskuspankki totesi 19 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyssä kirjeessään, Nea Proton Bankin selvitystilaan joutuminen olisi voinut levitä käynnistäen uuden järjestelmäkriisin ja heikentäen pankkijärjestelmää kohtaan tunnettua luottamusta, joka oli vähän aiemmin palautettu, kun pääomapohjan vahvistamisprosessi oli saatu päätökseen. Komissio katsoo, että nämä rahoitusvakauteen liittyvät seikat tukevat toimenpiteen NP3 tarpeellisuutta.
(210)
Toimenpiteen laajuudesta voidaan todeta, että 395 miljoonan euron määrä määritettiin avoimella ja syrjimättömällä tarjousmenettelyllä. Pankki oli tehnyt Nea Proton Bankin due diligence -tarkastuksen. Pankin tarjous, joka edellytti Nea Proton Bankin pääomapohjan vahvistamista 395 miljoonalla eurolla, oli laskettu siten, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen 9 prosentin vähimmäisosuus täyttyisi ja tarjous mahdollistaisi 119 miljoonan varaukset, joita tarvittiin odotettavissa olevien luottotappioiden ja ennen veroja kirjattavien tappioiden kattamiseksi vuoteen 2016 asti. Komissio päättelee, että 395 miljoonan euron tuki oli tarpeellinen.
(211)
Tuesta maksetun korvauksen osalta voidaan todeta, että koska myyntihinta oli yksi euro, Kreikan rahoitusvakausrahasto ei saa takaisin rahaa. Sen panos on avustuksen kaltainen. Kuten pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon 44 kohdassa todetaan, pääomapohjan vahvistaminen, jonka korvaus on riittämätön, voidaan hyväksyä vain sellaisten ongelmapankkien tapauksessa, jotka eivät pysty maksamaan mitään korvausta. Komissio katsoo, että tämä pätee Nea Proton Bankin tapaukseen. Korvauksen puute aiheuttaa perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon mukaisesti.
(212)
Näin ollen toimenpide on sekä määränsä että muotonsa perusteella tarpeellinen pelastamistukena Kreikan pankkijärjestelmän ja koko talouden häiriön rajoittamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi.
6.1.3.3.3 Oikeasuhteisuus
(213)
Komissio huomauttaa, että Nea Proton Bankin tultua sulautetuksi pankkiin sen taloudelliset toiminnot on siirretty pankkiin. Se tosiseikka, että tuella pelastetaan nämä taloudelliset toiminnot, voisi teoriassa aiheuttaa kilpailun vääristymistä. Komissio panee kuitenkin merkille Nea Proton Bankin pienen koon sekä myyntimenettelyn, jossa kilpailijoilla oli mahdollisuus tehdä tarjous Nea Proton Bankista. Lisäksi Nea Proton Bankin taloudelliset toiminnot integroidaan niiden siirtämisen jälkeen täysimääräisesti pankkiin ja niiden olemassaolo erillisenä taloudellisena toimintana tai kilpailijana lakkaa. Näin ollen komissio päättelee, että tuki ei aiheuta kohtuutonta kilpailun vääristymistä.
6.1.3.3.4 Päätelmä toimenpiteen NP3 yhteensopivuudesta vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa
(214)
Komissio päättelee näin ollen, että toimenpide NP3 on asianmukainen, tarpeellinen ja, kun otetaan huomioon Nea Proton Bankin taloudelliset toiminnot nyt sisältävän pankin suunniteltu perusteellinen rakenneuudistus, oikeasuhteinen tavoiteltuun päämäärään nähden.
6.1.4 Tukitoimenpiteiden yhteensopivuus rakenneuudistustiedonannon kanssa
(215)
Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 60, 61, 78 ja 79 kappaleessa komissio totesi toimenpiteistä NP1 ja NP2, että Nea Proton Bank ei todennäköisesti pystyisi korvaamaan saamaansa valtiontukea, ja korosti, että korvauksen puute aiheutti perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen. Johdanto-osan 211 kappaleessa komissio totesi toimenpiteen NP3 korvauksen osalta, että koska Nea Proton Bankin myyntihinnaksi on asetettu yksi euro, Kreikan rahoitusvakausrahasto ei voi periä takaisin mitään juuri ennen myyntiä sijoitetuista 395 miljoonasta eurosta (toimenpide NP3). Lisäksi Kreikka ei voi periä takaisin mitään toukokuussa 2009 saamistaan etuoikeutetuista osakkeista, koska niihin liittyvät oman pääoman ehtoiset vastuut jäivät selvitystilaan asetettuun Proton Bankiin. Tästä syystä komissio päättelee, että korvauksen puute aiheuttaa perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen sekä elinkelpoisuuden palauttamistoimien että kilpailun vääristymisen rajoittamistoimien osalta.
6.1.4.1 Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen myynnin avulla
(216)
Rakenneuudistustiedonannon 21 kohdassa määrätään, että jos vaikeuksissa olevan luottolaitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta ei voida uskottavasti palauttaa, olisi harkittava sen likvidaatiota tai huutokauppaamista. Tästä syystä jäsenvaltiot voivat kannustaa tällaisia elinkelpoisuutensa menettäneitä toimijoita vetäytymään markkinoilta ja samalla mahdollistaa sen, että vetäytyminen tapahtuu sopivan ajan kuluessa niin, että rahoitusjärjestelmä säilyy vakaana.
(217)
Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio epäili vakavasti, pystyisikö Nea Proton Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa erillisenä yksikkönä, ja viittasi synergiaan, joka voitaisiin saavuttaa liittämällä se johonkin suureen rahoitusyhteisöön.
(218)
Rakenneuudistustiedonannon 17 kohdassa selvennetään, että vaikeuksissa olevan pankin myynti toiselle rahoituslaitokselle voi edistää pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, jos ostaja on elinkelpoinen ja pystyy ottamaan vaikeuksissa olevan pankin vastuulleen, ja sillä voidaan myös tukea markkinoiden luottamuksen palauttamista. Lisäksi talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti pankkisektoria oli vakautettava edelleen, ja Kreikan rahoitusvakausrahaston oli myytävä Nea Proton Bank viimeistään 15 päivänä heinäkuuta 2013.
(219)
Kuten 7.5.2 kohdassa todettiin, pankin rakenneuudistussuunnitelman perusteella sitä voidaan pitää elinkelpoisena yksikkönä. Näin ollen se, että Nea Proton Bankin taloudelliset toiminnot on siirretty pankkiin, mahdollistaa niiden pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen. Lisäksi se, että Nea Proton Bank on täysin integroitu pankkiin ja katoaa markkinoilta erillisenä kilpailijana, muodostaa valtiontuesta maksetun riittämättömän korvauksen edellyttämän perusteellisen rakenneuudistuksen.
6.1.4.2 Oma osallistuminen ja vastuunjako
(220)
Nea Protonia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio suhtautui epäillen siihen, oliko rakenneuudistuskustannukset rajoitettu välttämättömään. Nämä epäilykset johtuivat siitä huomiosta, että Nea Proton Bank ei voinut palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuttaan erillisenä yksikkönä ilman suuria kustannuksia. Nea Proton Bankin liittäminen pankkiin, joka on suurempi yksikkö toimivine tietotekniikkainfrastruktuureineen ja riskinhallintarakenteineen, ratkaisee tämän ongelman. Pankin myynti auttaa osaltaan rakenneuudistuskustannusten rajoittamista välttämättömään.
(221)
Osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien kattamasta rakenneuudistuskustannusten osuudesta komissio totesi jo Nea Protonia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 77 kappaleessa, että osakkeenomistajia ja huonommassa etuoikeusasemassa olevia velkojia ei siirretty Nea Proton Bankiin, vaan ne säilyivät Proton Bankissa eli selvitystilassa olevassa yhteisössä. Tästä syystä komissio katsoi, että osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien riittävä osallistuminen vastuunjakoon oli saavutettu.
6.1.4.3 Toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi
(222)
Kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden osalta rakenneuudistustiedonannon 30 kohdassa määrätään, että ”[k]omissio pitää tällaisten toimenpiteiden tarvetta arvioidessaan lähtökohtana niiden toimintojen kokoa, mittakaavaa ja ulottuvuutta, jotka kyseisellä pankilla olisi […] uskottavan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen. […] Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa.”
(223)
Tuen määrän osalta komissio panee merkille, että pääoman muodossa saadun tuen kokonaismäärä on 2 111,6 miljoonaa euroa (Pr1, NP1, NP2, NP3) 149,4 miljoonan euron suuruisen valtion maksuvalmiustuen (toimenpide Pr3) ja 78 miljoonan euron arvoisten Kreikan valtion joukkovelkakirjojen (toimenpide Pr2) lisäksi. Toimenpide Pr1 vastasi noin 4,6:ta prosenttia Proton Bankin tuolloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. Toimenpide NP1, Proton Bankista Nea Proton Bankiin siirrettyjen toimintojen aiheuttaman rahoitusvajeen rahoittaminen, vastasi noin 36:ta prosenttia Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä vuoden 2010 lopussa tai 84:ää prosenttia Nea Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä sen perustamisajankohtana. Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankiin tekemä peruspääomasijoitus, joka oli osa toimenpidettä NP2, vastasi noin 18,8:aa prosenttia Nea Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä sen perustamisajankohtana. Lisäpääomasijoitukset, jotka olivat osa toimenpidettä NP2, vastasivat noin 34,2:ta prosenttia Nea Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä (31 päivänä joulukuuta 2012 toimitettujen tietojen perusteella (122)). Kuten Nea Protonia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 80 kappaleessa todettiin, toimenpiteet NP1 ja NP2 vastasivat yli 50:tä prosenttia Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä tai yli 130:tä prosenttia Nea Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä. Ennen myyntiä pankille tehty pääomasijoitus, eli toimenpide NP3, vastasi noin 48,7:ää prosenttia Nea Proton Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä (31 päivänä toukokuuta 2013 toimitettujen tietojen perusteella). Tällaiset tukimäärät yhdessä korvauksen puutteen kanssa edellyttävät tuensaajan markkinoilla harjoittaman toiminnan voimakasta supistamista.
(224)
Niiden markkinoiden osalta, joilla Nea Proton Bank toimi, komissio huomautti Nea Proton Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 82 kappaleessa, että Proton Bank oli hyvin pieni pankki (sen markkinaosuus oli noin 1 prosentti Kreikan pankkien kokonaisomaisuudesta) ja näin ollen Nea Proton Bankiin siirretyt Proton Bankin varat ja velat olivat suhteellisen pienet verrattuna Kreikan pankkijärjestelmän kokoon. Tästä syystä se päätteli, että huolimatta tuen poikkeuksellisen suuresta määrästä, Nea Proton Bankille myönnetyn tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä voidaan pitää rajallisena.
(225)
Lisäksi Nea Proton Bankin toimintoja tarjottiin kilpailijoille avoimessa huutokaupassa. Myynnin jälkeen Nea Proton Bankin olemassaolo erillisenä kilpailijana lakkasi ja se integroitiin täysin pankkiin.
(226)
Komissio päättelee, että koska Nea Proton Bank oli kooltaan pieni, myyntimenettely oli avoin ja Nea Proton Bank ei jatka toimintaansa erillisenä kilpailijana, kilpailu ei vääristy kohtuuttomasti huolimatta tuen hyvin suuresta määrästä ja korvauksen puuttumisesta.
6.1.4.4 Päätelmä yhteensopivuudesta rakenneuudistustiedonannon kanssa
(227)
Edellä johdanto-osan 216-226 yllä kappaleessa esitetyn analyysin perusteella komissio päättelee, että Nea Proton Bankin myynnillä ja sen liittämisellä pankkiin varmistetaan Nea Proton Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus, että tuen määrä on rajoitettu välttämättömään ja että kilpailu ei vääristy kohtuuttomasti.
(228)
Näin ollen kaikki taulukossa 7 luetellut tukitoimenpiteet on todettava soveltuviksi sisämarkkinoille.
6.2 NEW TT BANKIIN LIITTYVÄN TUEN ARVIOINTI
6.2.1 Tuen olemassaolo ja määrä
(229)
Komission on arvioitava, ovatko toimenpiteet perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
6.2.1.1 Tuen olemassaolo T Bankin siirrettyjen varojen ja velkojen muodostaman rahoitusvajeen kattamisessa (toimenpide T)
(230)
T Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 26-32 kappaleessa komissio on jo todennut, että toimenpide T eli Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston kriisinratkaisusuunnitelmasta ja Kreikan rahoitusvakausrahastosta annettu tuki TT Bankiin siirrettyjen varojen ja velkojen muodostaman rahoitusvajeen kattamiseksi on perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Saman päätöksen johdanto-osan 33 kappaleessa komissio katsoi, että TT Bankiin siirretyt T Bankin taloudelliset toiminnot ovat valtiontuen tuensaaja, koska niiden olemassaolo jatkui saadun tuen ansiosta.
6.2.1.2 Tuen olemassaolo pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä TT Bankille myönnetyssä pääoman vahvistamisessa (toimenpide TT)
(231)
Kreikan valtion 224,96 miljoonan euron pääomasijoitus TT Bankiin (toimenpide TT) myönnettiin pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka on osa Kreikan pankkien tukiohjelmaa (123). Ohjelman hyväksymisestä tehdyssä päätöksessä komissio päätteli, että ohjelmasta myönnetyt toimenpiteet ovat valtiontukea. Näin ollen toimenpide TT oli TT Bankille myönnettyä tukea.
(232)
Kuten komissio huomautti New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 98 kappaleessa, New TT Bank hoitaa aiemmin TT Bankin suorittamat taloudelliset toiminnot, T Bankin toiminnot mukaan luettuna.
6.2.1.3 Tuen olemassaolo New TT Bankin rahoitusvajeen kattamisessa (toimenpide NTT1)
(233)
New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 53-57 kappaleessa komissio on jo todennut, että toimenpide NTT1, Kreikan rahoitusvakausrahastosta annettu tuki New TT Bankin rahoitusvajeen kattamiseksi, on perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Saman päätöksen johdanto-osan 54 kappaleessa komissio katsoi, että New TT Bank on toimenpiteen taloudellinen tuensaaja, koska se hoitaa TT Bankin taloudellisia toimintoja, jotka ovat edelleen olemassa saadun tuen ansiosta.
6.2.1.4 Tuen olemassaolo peruspääomasijoituksessa (toimenpide NTT2)
(234)
New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 49-52 kappaleessa komissio on jo todennut, että toimenpide NTT2, Kreikan rahoitusvakausrahaston tekemä 500 miljoonan euron peruspääomasijoitus New TT Bankin hyväksi, on perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
6.2.1.5 Pankille New TT Bankin ostajana myönnetyn tuen olemassaolo
(235)
Pankki osti New TT Bankin osakkeet avoimella ja syrjimättömällä tarjousmenettelyllä. Kreikan viranomaisilta 15 päivänä heinäkuuta 2013 saatujen tietojen mukaan taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä moniin ulkomaisiin ja kreikkalaisiin pankkeihin ja sijoittajiin, mutta vain Kreikan neljä suurinta pankkia tekivät lopulliset tarjoukset. Koska taloudellinen neuvonantaja otti yhteyttä suureen määrään pankkeja, komissio päättelee, että tarjousmenettely oli avoin ja syrjimätön. Pankin tarjous katsottiin parhaaksi ottaen huomioon tarjotun vastikkeen määrä ja tyyppi.
(236)
Tarkemmin sanottuna pankki suostui maksamaan Kreikan rahoitusvakausrahastolle yhteensä 681 miljoonaa euroa äskettäin liikkeeseen laskettujen kantaosakkeiden muodossa. Toiseksi korkein tarjous oli 500 miljoonan euron suuruinen käteistarjous. Se oli siis 26,58 prosenttia pienempi kuin pankin tarjous. Kreikan keskuspankin 8 päivänä heinäkuuta 2013 lähettämän kirjeen mukaan kotimaisten pankkien tekemiä käteistarjouksia ei voitu ottaa huomioon, mikäli kyseinen pankki yhä oli riippuvainen eurojärjestelmän rahoituksesta, eikä varsinkaan, jos se sai maksuvalmiusapua. Näin ollen toiseksi korkein tarjous ei täyttänyt Kreikan keskuspankin vaatimuksia.
(237)
On myös syytä huomata, että myyntisopimuksen mukaan Kreikan rahoitusvakausrahasto sai 1 418,75 miljoonaa uutta pankin kantaosaketta, joiden tarjoushinta oli 0,48 euroa osakkeelta (124). Kreikan rahoitusvakausrahaston omistusosuus pankista nousi 93,55 prosentista 95,23 prosenttiin.
(238)
Tästä syystä komissio päättelee, että osto ei ollut ostajalle myönnettyä tukea.
6.2.1.6 Päätelmät tuen olemassaolosta
(239)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet T, TT, NTT1 ja NTT2 ovat kaikki valtiontukea. Toimenpiteen T osalta komissio päättelee, että tuki hyödytti T Bankin toimintoja, koska ne siirrettiin TT Bankiin ja myöhemmin New TT Bankiin. Toimenpiteen TT osalta komissio päättelee, että tuki hyödytti TT Bankin toimintoja, jotka siirrettiin myöhemmin New TT Bankiin. Toimenpiteiden NTT1 ja NTT2 tuensaaja on New TT Bank.
(240)
Näin ollen komissio päättelee, että T Bankin taloudelliset toiminnot, joita hoiti TT Bank ja myöhemmin New TT Bank, ovat hyötyneet 677 miljoonan euron pääomankorotustuesta ja että New TT Bankin hoitamat TT Bankin toiminnot ovat hyötyneet pääomatuen muodossa annetusta 4 457,96 miljoonan euron suuruisesta pääomatuesta (toimenpiteet TT, NTT1 ja NTT2).
Taulukko 10
Yleiskatsaus T Bankille, TT Bankille ja New TT Bankille myönnetystä kokonaistuesta
Tuensaaja
Toimenpide
Kuvaus
Tuen määrä (miljoonaa euroa)
T Bankin toiminnot
T
T:stä TT:hen siirretyn rahoitusvajeen rahoitus
677
TT Bankin toiminnot
TT
Pääomapohjan vahvistaminen
224,96
New TT Bankin toiminnot
NTT1
TT Bankista New T Bankiin siirretyn rahoitusvajeen rahoitus
3 732,6
NTT2
Peruspääoma
500
6.2.2 Tuen soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta
(241)
Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan komissio voi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille, jos se on tarkoitettu ”jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.
(242)
Kuten johdanto-osan 199 ja 200 kappaleessa selitettiin, Kreikan pankeille myönnettyjen tukitoimien arvioinnin oikeusperustan olisi tällä hetkellä oltava perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta.
(243)
Kuten johdanto-osan 201 kappaleessa selitettiin, jotta tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on täytettävä yhdenmukaisuutta koskevat yleiset ehdot, jotka ovat asianmukaisuus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus.
(244)
Tukitoimenpiteiden arviointiperiaatteet vahvistettiin ensimmäisen kerran vuoden 2008 pankkitiedonannossa.
(245)
Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa (125) annetaan lisäohjeita valtion pääomasijoituksista vaadittavasta korvaustasosta.
(246)
Komissio on myös selittänyt rakenneuudistustiedonannossa (126), miten se aikoo arvioida rakenneuudistussuunnitelmia. Arvioidessaan pankin rakenneuudistussuunnitelmaa rakenneuudistustiedonannon perusteella komissio ottaa huomioon kaikki taulukossa 8 luetellut toimenpiteet.
6.2.3 Tukitoimenpiteiden yhteensopivuus vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa
6.2.3.1 Toimenpiteen T yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa
(247)
Toimenpiteen T osalta komissio katsoi T Bankia koskevassa päätöksessään, että toimenpide täyttää perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan vaatimukset, ja päätti, että se soveltui sisämarkkinoille rahoitusvakauteen liittyvistä syistä kuuden kuukauden ajan kyseisen päätöksen tekemisestä. Kreikan viranomaiset eivät toimittaneet päivitettyä TT Bankin rakenneuudistussuunnitelmaa, jossa olisi otettu huomioon T Bankin toimintojen liittäminen TT Bankiin ennen tämän kuuden kuukauden ajanjakson päättymistä. New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 83 kohdassa komissio kuitenkin katsoi, että tämä laiminlyönti oli ymmärrettävä, koska tällä välin oli tehty päätös TT Bankin kriisinratkaisusta. Koska Kreikan viranomaiset toimittivat New TT Bankin rakenneuudistussuunnitelman tammikuussa 2013 ja päivitetyn suunnitelman maaliskuussa 2013 ja molemmissa käsitellään T Bankista TT Bankiin siirrettyjä toimintoja, komissio hyväksyi New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessään toimenpiteen T väliaikaisesti pelastamistukena siihen asti, kunnes lopullinen päätös toimenpiteistä T, TT, NTT1 ja NTT2 tehtiin.
6.2.3.2 Toimenpiteen TT yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon kanssa
(248)
Marraskuun 19 päivänä 2008 antamassaan päätöksessä (127) komissio jo päätteli, että toimenpide TT, joka myönnettiin toukokuussa 2009 Kreikan pankkien tukiohjelmaan kuuluvasta pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, on vuoden 2008 pankkitiedonannon kanssa yhteensopivaa pelastamistukea. Tässä päätöksessä ei viitattu pääomapohjan vahvistamista koskevaan tiedonantoon, jota ei silloin ollut vielä hyväksytty.
6.2.3.3 Toimenpiteiden NTT1 ja NTT2 yhdenmukaisuus vuoden 2008 pankkitiedonannon ja pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa
(249)
Komissio on jo väliaikaisesti hyväksynyt toimenpiteet NTT1 ja NTT2 pelastamistukena New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä.
6.2.4 Tukitoimenpiteiden T, TT, NTT1 ja NTT2 yhdenmukaisuus pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon kanssa
6.2.4.1 Tuen asianmukaisen korvauksen puute on otettava huomioon rakenneuudistustiedonannon mukaisessa arvioinnissa
(250)
T Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 45 kappaleessa komissio huomautti, että Kreikan talletus- ja investointitakausrahasto ja Kreikan rahoitusvakausrahasto eivät todennäköisesti pysty perimään takaisin lainkaan varoja ja että T Bankista TT Bankiin siirretyn rahoitusvajeen rahoittaminen vastaa tästä syystä avustusta. Lisäksi, kuten New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 101 kappaleessa pääteltiin, Kreikan rahoitusvakausrahasto saattoi odottaa perivänsä takaisin vain osan 500 miljoonan euron peruspääomasijoituksestaan (toimenpide NTT2). Komissio huomautti myös, että Kreikan rahoitusvakausrahasto ei saa mitään korvausta TT Bankista New TT Bankiin siirretyn rahoitusvajeen kattamisesta (toimenpide NTT1) ja että on hyvin epätodennäköistä, että Kreikan rahoitusvakausrahasto saa perittyä takaisin edes osan näistä 3,7 miljardista eurosta. Lopuksi komissio huomauttaa, että valtio ei mitä todennäköisimmin saa perittyä takaisin mitään määrää toimenpiteestä TT, sillä sen oman pääoman ehtoiset vastuut, jotka liittyivät toukokuussa 2009 liikkeeseen laskettuihin etuoikeutettuihin osakkeisiin, säilyivät TT Bankissa, joka asetettiin selvitystilaan.
(251)
Kuten New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 77 ja 102 kappaleessa todettiin, korvauksen puuttuminen aiheuttaa perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen sekä elinkelpoisuuden palauttamistoimien että kilpailun vääristymisen rajoittamistoimien osalta.
6.2.4.2 New TT Bankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen myynnin avulla
(252)
Rakenneuudistustiedonannon 21 kohdassa määrätään, että jos vaikeuksissa olevan luottolaitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta ei voida uskottavasti palauttaa, olisi harkittava sen likvidaatiota tai huutokauppaamista.
(253)
New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen 3.2.4.1 kohdassa komissio esittää vakavia epäilyjä siitä, pystyykö New TT Bank palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa erillisenä yksikkönä ja saavuttamaan suunnitellun tuoton kasvun. Lisäksi se huomautti, että New TT Bank oli toteuttanut vain niukasti toimenpiteitä voiton tuottamiseksi ja että se ei ollut toteuttanut lainkaan toimenpiteitä henkilöstökustannusten vähentämiseksi ja konttoriverkon rationalisoimiseksi. Komissio myös viittasi synergiaan, joka voitaisiin saavuttaa liittämällä New TT Bank johonkin suureen rahoitusyhteisöön.
(254)
Rakenneuudistustiedonannon 17 kohdassa selvennetään, että vaikeuksissa olevan pankin myynti toiselle rahoituslaitokselle voi edistää pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, jos ostaja on elinkelpoinen ja pystyy ottamaan vaikeuksissa olevan pankin vastuulleen, ja sillä voidaan myös tukea markkinoiden luottamuksen palauttamista. Lisäksi New TT Bankin myynti oli talous- ja finanssipolitiikasta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti ensisijainen toimi, kun otetaan huomioon yleinen etu ja rahoitusvakaus sekä Kreikan rahoitusvakausrahaston varojen suojeleminen.
(255)
Kuten 7.5.2 kohdassa todetaan, pankin rakenneuudistussuunnitelman perusteella sitä voidaan pitää elinkelpoisena yksikkönä. Näin ollen se, että New TT Bankin toiminnot on siirretty pankkiin, mahdollistaa niiden pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen. New TT Bankin olemassaolo itsenäisenä kilpailijana päättyy. New TT Bankin ja pankin välinen toiminnallinen sulautuma saatiin päätökseen 14 päivänä huhtikuuta 2014. ”Hellenic Postbank” -nimellä tunnettua konttoriverkkoa supistetaan (pankki aikoo säilyttää ”Hellenic Postbank” -nimen tiettyjen konttorien osalta, kun taas ”T Bank” -nimeä ei säilytetä ja ”T Bank” -konttoriverkko suljetaan lähes kokonaan), ja sen taustatoiminnot ja muut päätoimipaikan toiminnot integroidaan toiminnallisesti täysin pankkiin. Komissio päättelee, että rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan, että riittämättömän korvauksen edellyttämä perusteellinen rakenneuudistus saadaan toteutettua.
6.2.4.3 Oma osallistuminen ja vastuunjako
(256)
New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 99 kappaleessa komissio oli huolissaan siitä, paisuttiko New TT Bankin rakenneuudistus erillisenä yksikkönä rakenneuudistuskustannuksia. Tähän ongelmaan vastattiin vapaaehtoisella eläkkeellesiirtymisjärjestelyllä (128), jonka New TT Bank toteutti erillisenä yksikkönä heinäkuussa 2013, sekä New TT Bankin myynnillä pankille. Tarkemmin sanottuna konttoriverkon rationalisointi, T Bankin täysimääräinen integrointi ja New TT Bankin täysimääräinen toiminnallinen integrointi pankkiin rajoittavat rakenneuudistuskustannukset välttämättömään.
(257)
Osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien osallistumisesta vastuunjakoon komissio totesi jo New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 100 kappaleessa, että osakkeenomistajia ja huonommassa etuoikeusasemassa olevia velkojia ei siirretty New TT Bankiin vaan ne säilyivät TT Bankissa eli selvitystilassa olevassa yhteisössä. Tästä syystä komissio katsoi, että osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien riittävä osallistuminen vastuunjakoon oli saavutettu.
(258)
Näin ollen komissio päättelee, että rakenneuudistuskustannukset on rajoitettu välttämättömään ja että riittävä osallistuminen vastuunjakoon on saavutettu. Kuten johdanto-osan 251 kappaleessa jo pääteltiin, korvauksen puuttuminen aiheuttaa kuitenkin perusteellisen rakenneuudistuksen tarpeen sekä elinkelpoisuuden palauttamistoimien että kilpailun vääristymisen rajoittamistoimien osalta.
6.2.4.4 Toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi
(259)
Kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden osalta rakenneuudistustiedonannon 30 kohdassa määrätään, että ”[k]omissio pitää tällaisten toimenpiteiden tarvetta arvioidessaan lähtökohtana niiden toimintojen kokoa, mittakaavaa ja ulottuvuutta, jotka kyseisellä pankilla olisi […] uskottavan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeen. […] Tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat kahdesta tekijästä: ensinnäkin tuen määrästä ja sen myöntämisehdoista ja -olosuhteista ja toiseksi niiden markkinoiden luonteesta, joilla tuensaajapankki jatkaa toimintaansa.”
(260)
Tuen määrän osalta komissio muistuttaa huomauttaneensa New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 104 kappaleessa, että New TT Bank on saanut 4,6 miljardia euroa tukea (toimenpiteet NTT1 ja NTT2) ja että tämä tuki on yli 70 prosenttia TT Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä ja yli 90 prosenttia New TT Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä. Komissio huomautti lisäksi, että TT Bank (joka on se oikeushenkilö, joka aiemmin suoritti New TT Bankin hoitamat tehtävät) oli aiemmin saanut tukea Kreikan pankkien tukiohjelmasta (129). TT Bank sai ensimmäisen, 224,96 miljoonan euron suuruisen pääomasijoituksen etuoikeutettujen osakkeiden muodossa (toimenpide TT). Kyseinen tuki vastasi 2,9:ää prosenttia sen silloisista riskipainotetuista omaisuuseristä. Lisäksi T Bankin kriisinratkaisun jälkeen TT Bankiin siirretyt T Bankin toiminnot saivat kriisinratkaisutukea lähes 678 miljoonaa euroa (toimenpide T), mikä vastasi 37,7:ää prosenttia T Bankin riskipainotetuista omaisuuseristä sulautuman viitepäivämääränä (31 päivänä maaliskuuta 2011). Tällaiset tukimäärät yhdessä korvauksen puuttumisen kanssa edellyttävät perusteellista rakenneuudistusta.
(261)
New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 104 kappaleessa komissio toisaalta huomautti olosuhteista, joissa tuki myönnettiin. Tarkemmin sanottuna huomattava osa TT Bankin viime vuosina kirjaamista tappioista ei näytä johtuvan riskinotosta, vaan Kreikan valtion joukkovelkakirjalainojen omistuksesta. Komissio havaitsi myös, että kotitalouksien ja yritysten luototuksesta aiheutuneet suuret luottotappiot johtuivat lähinnä poikkeuksellisen syvästä ja pitkästä lamasta eivätkä riskiluotoista. Tuen aiheuttama kilpailun vääristyminen näyttää tämän vuoksi olevan vähäistä. Komissio huomautti kuitenkin, että TT Bankilla oli ollut kokoonsa nähden enemmän Kreikan valtion joukkovelkakirjalainoja kuin muilla Kreikan pankeilla ja että tämä oli osoitus epätarkoituksenmukaisesta riskinotosta.
(262)
Kuten edellä on todettu, New TT Bankin olemassaolo itsenäisenä kilpailijana, joka päättää toimistaan erillisenä yksikkönä, päättyy. Pankin rakenneuudistussuunnitelma perustuu olettamukseen, jonka mukaan New TT Bank integroidaan täysin, vaikka pankki aikoo jatkaa ”Hellenic Postbank” -nimen käyttöä eräiden konttorien ja tuotteiden osalta.
(263)
Niiden markkinoiden osalta, joilla New TT Bank toimi, komissio huomautti New TT Bankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 106 kappaleessa, että TT Bank oli Kreikassa keskikokoinen pankki (noin 6 prosenttia talletuksista) ja näin ollen New TT Bankiin siirretyt TT Bankin varat ja velat olivat suhteellisen pienet verrattuna Kreikan pankkijärjestelmän kokoon. Tästä syystä se päätteli, että huolimatta tuen poikkeuksellisen suuresta määrästä, New TT Bankille myönnetyn tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä voidaan pitää varsin rajallisena.
(264)
”Hellenic Postbank” -konttoriverkoston suunniteltu pienentäminen, jossa karsitaan noin 50 konttoria (130) 196:sta, vahvistaa edelleen johdanto-osan 263 kappaleessa esitettyä arviota, jonka mukaan New TT Bankille myönnetyn tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä voidaan pitää varsin rajallisena.
(265)
Lisäksi New TT Bankin toimintoja tarjottiin kilpailijoille avoimessa ja syrjimättömässä huutokaupassa.
(266)
Huomattava osa tukitoimenpiteistä NTT1 ja NTT2 tarvittiin valtion hyväksi (yksityissektorin osallistumisohjelman muodossa) toteutetun velan mitätöinnin ja poikkeuksellisen pitkän taantuman vuoksi pikemmin kuin epäasianmukaisen antolainaustoiminnan seurauksena. Lisäksi New TT Bankin toiminnat olivat kooltaan pieniä, myyntimenettely oli avoin ja syrjimätön ja New TT Bankin olemassaolo itsenäisenä kilpailijana lakkaa. Tästä syystä komissio päättelee, että tuen hyvin suuresta määrästä ja valtiontuen asianmukaisen korvauksen puuttumisesta huolimatta kilpailu ei vääristy kohtuuttomasti.
6.2.4.5 Päätelmä tukitoimenpiteiden T, TT, NTT1 ja NTT2 yhdenmukaisuudesta rakenneuudistustiedonannon kanssa
(267)
Komissio päättelee, että New TT Bankin myynnillä pankille ja siihen liittyvällä rakenneuudistuksella varmistetaan, että New TT Bank on pitkällä aikavälillä elinkelpoinen, että tuki on rajattu välttämättömään ja ettei kilpailu vääristy kohtuuttomasti.
(268)
Kaikki taulukossa 8 luetellut tukitoimenpiteet olisi todettava soveltuviksi sisämarkkinoille.
7. PANKILLE MYÖNNETYN TUEN ARVIOINTI
7.1 TUEN OLEMASSAOLO JA MÄÄRÄ
(269)
Komission on todettava perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo.
7.1.1 Tuen olemassaolo Kreikan pankkien tukiohjelmasta myönnetyissä toimenpiteissä
7.1.1.1 Takaustoimenpiteestä ja joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä myönnetty valtion maksuvalmiustuki (toimenpide L1)
(270)
Komissio on Kreikan pankkien tukiohjelman hyväksymistä ja jatkamista koskevissa päätöksissään (131) jo todennut, että ohjelmasta myönnetty maksuvalmiustuki on valtiontukea. Takausten määrä 15 päivänä huhtikuuta 2011 oli 13 600 miljoonaa euroa, ja se oli noussut 13 932 miljoonaan euroon 30 päivänä marraskuuta 2013. Ohjelmasta tulevaisuudessa myönnettävä maksuvalmiustuki olisi myös valtiontukea.
7.1.1.2 Pääoman vahvistamistoimenpiteestä myönnetty valtion pääomasijoitus (toimenpide A)
(271)
Jo marraskuun 19 päivänä 2008 antamassaan päätöksessä Kreikan pankkien tukiohjelmasta komissio totesi, että ohjelmaan sisältyvästä pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä myönnettävät pääomasijoitukset ovat valtiontukea. Pankki on saanut 950 miljoonaa euroa etuoikeutettuina osakkeina, mikä määrä on 2 prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä (132).
(272)
Vuonna 2010 Kreikka teki useita muutoksia näiden etuoikeutettujen osakkeiden teknisiin parametreihin. Koska nämä muutokset lisäävät valtion saamaa korvausta nostamalla automaattisesti kuponkikorkoa 2 prosentilla vuosittain, jos etuoikeutettuja osakkeita ei lunasteta viiden vuoden kuluessa, komissio päättelee, että teknisten parametrien muutokset eivät anna mitään etua pankille eivätkä siten ole uutta valtiontukea.
7.1.2 Tuen olemassaolo valtion takaamassa maksuvalmiusavussa (toimenpide L2)
(273)
Komissio selvensi vuoden 2008 pankkitiedonannon 51 kohdassa, että keskuspankkien varoista rahoituslaitoksille myönnetty tuki ei ole valtiontukea, mikäli neljä kumulatiivista ehtoa täyttyy. Ne koskevat rahoituslaitoksen vakavaraisuutta, järjestelylle asetettua vakuutta, rahoituslaitokselta perittävää korkoa sekä valtion vastatakauksen puuttumista. Koska pankille myönnetty valtion takaama maksuvalmiusapu ei täytä näitä neljää kumulatiivista ehtoa erityisesti siksi, että se on valtion takaama ja myönnettiin yhdessä muiden tukitoimenpiteiden kanssa, se on valtiontukea.
(274)
Valtion takaama maksuvalmiusapu täyttää perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyt ehdot. Ensinnäkin tämä toimenpide sisältää valtiontakauksen Kreikan keskuspankin hyväksi, ja siksi valtio vastaa mahdollisista tappioista. Näin ollen toimenpiteeseen liittyy valtion varoja. Maksuvalmiusavun avulla pankit voivat saada rahoitusta aikana, jolloin ne on suljettu tukkurahoitusmarkkinoiden ja eurojärjestelmän säännönmukaisten rahoitustoimien ulkopuolelle. Näin ollen pankille myönnetty valtion takaama maksuvalmiustuki antaa sille edun. Koska maksuvalmiusapu on rajoitettu pankkisektoriin, toimenpide on valikoiva. Koska valtion takaama maksuvalmiusapu myös antaa pankille mahdollisuuden jatkaa toimintaansa markkinoilla ja välttää maksukyvyttömyys ja markkinoilta poistuminen, se vääristää kilpailua. Koska pankki toimii muissa jäsenvaltioissa ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitokset toimivat tai ovat mahdollisesti kiinnostuneita toimimaan Kreikassa, pankille myönnetty etu vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(275)
Valtion takaama maksuvalmiusapu (toimenpide L2) on valtiontukea. Valtion takaaman maksuvalmiusavun määrä on vaihdellut ajan mittaan. Joulukuun 31 päivänä 2012 se oli noin 12 miljardia euroa.
7.1.3 Tuen olemassaolo Kreikan rahoitusvakausrahastosta myönnetyissä toimenpiteissä
7.1.3.1 Ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1)
(276)
Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen 5.1 kohdassa komissio on jo päätellyt, että ensimmäinen väliaikaisrahoitus on valtiontukea. Tukena saadun pääoman määrä oli 3 970 miljoonaa euroa.
7.1.3.2 Toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2)
(277)
Toimenpide B2 toteutettiin Kreikan rahoitusvakausrahaston varoilla, joten se sisältää valtion varojen käyttöä, kuten Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 47 kappaleessa selitettiin.
(278)
Edun olemassaolon osalta voidaan todeta, että toimenpide B2 nosti pankin pääomaosuuden tasolle, joka mahdollisti sen toiminnan jatkumisen markkinoilla ja eurojärjestelmän rahoituksen saannin. Lisäksi toimenpiteen B2 korvaus muodostuu ERVV:n velkakirjoille tältä ajalta kertyneestä korosta ja lisäksi 1 prosentin maksusta. Koska tämä korvaus on selvästi pienempi kuin vastaavien markkinoilla olevien pääomainstrumenttien tuottama vastike, pankki ei varmasti olisi pystynyt hankkimaan tällaista pääomamäärää näillä ehdoilla markkinoilta. Tästä syystä toimenpide B2 antoi pankille valtion varoin rahoitetun edun. Koska toimenpide myönnettiin vain pankille, se on luonteeltaan valikoiva.
(279)
Toimenpiteen B2 seurauksena pankin asema vahvistui, sillä sille annettiin pääomavaatimusten jatkuvan noudattamisen edellyttämät rahoitusvarat, mikä johti kilpailun vääristymiseen. Koska pankki toimii aktiivisesti Euroopan muilla pankkimarkkinoilla ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitokset toimivat Kreikassa, etenkin vakuutusmarkkinoilla, toimenpide B2 vaikuttaa todennäköisesti myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(280)
Komissio katsoo, että toimenpide B2 on valtiontukea. Kansalliset viranomaiset ilmoittivat sen valtiontukena. Tukena saadun pääoman määrä oli 1 341 miljoonaa euroa.
7.1.3.3 Sitoumuskirje (toimenpide B3)
(281)
Toimenpiteellä B3 Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui myöntämään lisäpääoman, joka tarvittiin pankin pääomapohjan vahvistamiseen siihen määrään, jota Kreikan keskuspankki vaati vuoden 2012 stressitestin puitteissa. Rahoitusvakausrahasto saa varansa valtiolta. Tästä syystä komissio päättelee, että kirjeellä sidotaan valtion varoja. Olosuhteet, joissa Kreikan rahoitusvakausrahasto voi myöntää tukea rahoituslaitoksille, on määritelty ja rajattu tarkasti lainsäädännössä. Näin ollen kyseisten valtion varojen käyttö on katsottava valtion toimenpiteeksi. Kreikan rahoitusvakausrahasto sitoutui myöntämään jopa 528 miljoonaa euroa lisäpääomaa.
(282)
Sitoumuskirje antoi pankille edun, koska se vakuutti tallettajat siitä, että pankki pystyisi hankkimaan koko sen pääomamäärän, joka sen oli hankittava, toisin sanoen että Kreikan rahoitusvakausrahasto myöntäisi pääoman, jos pankki ei onnistuisi hankkimaan sitä markkinoilta. Sitoumus myös helpottaa yksityisen pääoman hankintaa markkinoilta, koska sijoittajat vakuuttuvat siitä, että jos pankki ei saa hankittua osaa pääomasta markkinoilta, Kreikan rahoitusvakausrahasto myöntää sen. Mikään yksityinen sijoittaja ei olisi suostunut tällaiseen sitoumukseen ennen kuin pääomapohjan vahvistamisen ehdot olisivat olleet tiedossa, ja tuona ajankohtana pankki oli suljettu pois pääomamarkkinoilta.
(283)
Koska pankki toimii aktiivisesti Euroopan muilla rahoitusmarkkinoilla ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitokset toimivat Kreikassa, etenkin vakuutusmarkkinoilla, toimenpide B3 todennäköisesti vaikuttaa myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua.
(284)
Näin ollen toimenpide B3 on tukea ja Kreikan viranomaiset ilmoittivat sen valtiontukena 27 päivänä joulukuuta 2012.
7.1.3.4 Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4)
(285)
Kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisella (toimenpide B4) ensimmäinen ja toinen väliaikaisrahoitus (toimenpiteet B1 ja B2) sekä sitoumuskirje (toimenpide B3) muunnettiin pysyväksi 5 839 miljoonan euron pääomakorotukseksi, joka toteutettiin kantaosakkeilla. Koska toimenpide B4 on jo myönnetyn tuen muuntaminen, siihen yhä sisältyy valtion varojen käyttöä, mutta se ei lisää tuen nimellismäärää. Se kuitenkin lisää pankille koituvaa etua (ja siten kilpailun vääristymistä), koska se on pysyvä eikä väliaikainen pääomapohjan vahvistaminen, kuten toimenpiteet B1 ja B2. Verrattuna toimenpiteeseen B3, joka on vain sitoumus eikä varsinainen pääomakorotus, toimenpiteellä B4 lisättiin pankin vakavaraisuutta ja se antoi siten suuremman edun.
(286)
Komissio huomauttaa, että tällaista tukea ei myönnetty kaikille Kreikassa toimiville pankeille. Kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvien vaikutusten osalta komissio huomauttaa esimerkiksi, että tuen avulla pankki saattoi jatkaa toimintaansa muissa jäsenvaltioissa, kuten Romaniassa ja Bulgariassa. Pankin likvidaatio olisi johtanut sen ulkomaantoimintojen päättymiseen joko niiden selvitystilaan asettamisen tai yritysten myynnin avulla. Lisäksi pankin vakuutustoiminnot Kreikassa kilpailevat muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden vakuutusyhtiöiden tytäryhtiöiden toimintojen kanssa. Tästä syytä toimenpide vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Näin ollen toimenpide B4 on valtiontukea.
7.1.3.5 Päätelmät toimenpiteistä B1, B2, B3 ja B4
(287)
Toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 ovat perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Toimenpiteisiin B1, B2, B3 ja B4 sisältyvän valtiontuen määrä on 5 839 miljoonaa euroa, joka oli myös Kreikan rahoitusvakausrahaston pankille tosiasiallisesti maksaman valtiontuen määrä.
(288)
Rakenneuudistustiedonannon 31 kohdassa todetaan, että tuen absoluuttisen määrän lisäksi komission on otettava huomioon tuki ”suhteessa pankin riskipainotettuihin omaisuuseriin”. Toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 myönnettiin yhden vuoden aikana, huhtikuusta 2012 toukokuuhun 2013. Tänä aikana pankin riskipainotetut omaisuuserät muuttuivat. Näin ollen herää kysymys, mitä riskipainotettujen omaisuuserien tasoa - kyseisen ajanjakson alussa vai sen lopussa vallinnutta tasoa - olisi käytettävä. Toimenpiteillä B1, B2, B3 ja B4 pyritään kattamaan Kreikan keskuspankin maaliskuussa 2012 (vuoden 2012 stressitesti) havaitsema pääomatarve. Toisin sanoen näiden toimenpiteiden kattamat pääomatarpeet olivat olemassa jo maaliskuussa 2012. Tästä syystä komissio katsoo, että toimenpiteisiin B1, B2, B3 ja B4 sisältyvää tukimäärää olisi verrattava pankin riskipainotettujen omaisuuserien 31 päivänä maaliskuuta 2012 vallinneeseen tasoon. On myös syytä muistaa, että Kreikan keskuspankki ei maaliskuun 2012 jälkeen ja kevään 2013 pääomapohjan vahvistamiseen asti ottanut huomioon ostoja, joita Kreikan pankit tekivät mukauttaakseen pääomatarpeitaan ylös- tai alaspäin. Tämä tekijä on lisäosoitus siitä, että toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 olivat pankin lähialueeseen liittyviä tukitoimenpiteitä sellaisena kuin se oli olemassa 31 päivänä maaliskuuta 2012.
(289)
Ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen sekä sitoumuskirjeen yhteenlaskettu määrä oli 5 839 miljoonaa euroa. Tämä määrä vastaa 13,8:aa prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä maaliskuuta 2012.
7.1.3.6 Vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus (toimenpide C)
(290)
Kreikan rahoitusvakausrahasto lähetti 31 päivänä maaliskuuta 2014 pankille sitoumuskirjeen, jolla se sitoutui osallistumaan pankin suunniteltuun pääomakorotukseen jopa 2 864 miljoonalla eurolla (toimenpide C). Johdanto-osan 277 kappaleessa selitetyistä syistä toimenpiteeseen liittyy valtion varojen käyttöä. Toimenpide muodostaa edun pankille, koska sillä varmistetaan, että pankki saa tarvitsemansa pääoman, mikä rauhoittaa tallettajia ja helpottaa pankin pääoman hankintaa yksityisiltä sijoittajilta.
(291)
Jos yksityiset sijoittajat eivät merkitse koko pääomakorotuksen määrää, Kreikan rahoitusvakausrahaston on tosiasiallisesti sijoitettava pääomaa pankkiin sitoumuskirjeen mukaisesti. Tällainen pääomasijoitus muodostaisi sitoumuskirjeeseen verrattuna suuremman edun pankin hyväksi. Toisin kuin pelkkä sitoumuskirje, tosiasiallinen pääomasijoitus lisää pankin vakavaraisuutta.
(292)
Sen paremmin sitoumuskirje kuin sen mahdollinen täytäntöönpano tosiasiallisen pääomasijoituksen muodossa ei ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Vaikka Kreikan rahoitusvakausrahasto ostaisi uusia osakkeita samaan hintaan kuin yksityiset sijoittajat, Kreikan rahoitusvakausrahaston osallistumisen olosuhteet ovat hyvin erilaiset kuin uusia osakkeita merkitsevien yksityisten sijoittajien. Kreikan rahoitusvakausrahasto on sitoutunut merkitsemään tarvittaessa koko pääomakorotuksen, ennen kuin mikään yksityinen sijoittaja on muodollisesti sitoutunut ostamaan osakkeita. Uusia osakkeita ostavat yksityiset sijoittajat voivat olla varmoja siitä, että pankki saa joka tapauksessa hankittua koko tarvittavan pääomamäärän, koska Kreikan rahoitusvakausrahasto toimii takaajana ja ostaa kaikki osakkeet, joita yksityiset sijoittajat eivät ole merkinneet. Toiseksi, Kreikan rahoitusvakausrahasto osallistuu vain, jos yksityisten sijoittajien kysyntä on riittämätön ilmoitetun hintavälin alimpaan hintaan. Kreikan rahoitusvakausrahasto siis myöntää pääomaa, jota pankki ei pysty hankkimaan markkinoilta samaan hintaan osakkeelta. Näin ollen Kreikan rahoitusvakausrahasto myöntää pääomaa sellaisen määrän tai sellaiseen hintaan, joka ei olisi mahdollista markkinoilla.
(293)
Koska toimenpide C myönnettiin vain pankille, se on valikoiva. Pankin asema vahvistui, sillä sille annettiin Kreikan keskuspankin asettamien pääomavaatimusten jatkuvan noudattamisen edellyttämät rahoitusvarat. Sen vuoksi toimenpide antaa kilpailua vääristävän edun. Koska pankki toimii aktiivisesti Euroopan muilla pankkimarkkinoilla ja koska muiden jäsenvaltioiden rahoituslaitokset toimivat Kreikassa, etenkin vakuutusmarkkinoilla, toimenpide C vaikuttaa todennäköisesti myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(294)
Vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus on perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tähän toimenpiteeseen sisältyvät tuen määrä on 2 864 miljoonaa euroa, mikä vastaa 7,5:tä prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä 31 päivänä joulukuuta 2013 (133).
(295)
Jos Kreikan rahoitusvakausrahasto tosiasiallisesti sijoittaa lisäpääomaa pankkiin täyttääkseen tämän sitoumuksen, se lisää pankille koituvaa etua ja kilpailun vääristymistä, mutta ei tuen nimellismäärää (134).
7.1.4 Päätelmät valtiontuen olemassaolosta ja tuen kokonaismäärästä
(296)
Toimenpiteet A, B1, B2, B3, B4 ja C ovat perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
Taulukko 11
Yleiskatsaus pankille myönnetystä kokonaistuesta
Viite
Toimenpide
Toimenpiteen tyyppi
Tuen määrä
Tuki/riskipainotetut omaisuuserät
A
Etuoikeutetut osakkeet
Pääomatuki
950 miljoonaa euroa
2 %
B1 B2 B3 B4
Ensimmäinen väliaikaisrahoitus
Toinen väliaikaisrahoitus
Sitoumuskirje
Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen
Pääomatuki
5 839 miljoonaa euroa
13,8 %
C
Vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus
Sitoumus myöntää pääomatukea
2 864 miljoonaa euroa
7,5 %
Pankille myönnetty pääomatuki yhteensä
9 653 miljoonaa euroa
15,8 %
Pankille maksettu pääoma yhteensä
6 789 miljoonaa euroa [saattaa nousta 9 653 miljoonaan euroon, jos Kreikan rahoitusvakausrahaston on myönnettävä koko huhtikuun 2014 pääomakorotuksen määrä]
23,7 %
Viite
Toimenpide
Toimenpiteen tyyppi
Tuen nimellismäärä
L1
Maksuvalmiustuki
Takaus
13 932 miljoonaa euroa
30 päivänä marraskuuta 2013
L2
Valtion takaama maksuvalmiusapu
Rahoitus ja takaus
12 000 miljoonaa euroa
31 päivänä joulukuuta 2012
Pankille myönnetty maksuvalmiusapu yhteensä
25 932 miljoonaa euroa
7.2 TUEN SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVUUDEN ARVIOINNIN OIKEUSPERUSTA
(297)
Kuten johdanto-osan 200 kappaleessa pääteltiin, tukitoimenpiteiden arvioinnin oikeusperustana olisi käytettävä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa (135).
(298)
Finanssikriisin aikana komissio on kehittänyt sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia ehtoja erityyppisille tukitoimenpiteille. Tukitoimenpiteiden arviointiperiaatteet vahvistettiin ensimmäisen kerran vuoden 2008 pankkitiedonannossa.
(299)
Pääomapohjan vahvistamistoimenpiteitä koskevia ohjeita on pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa ja vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa.
(300)
Rakenneuudistustiedonannossa määritellään komission rakenneuudistussuunnitelmien arvioinnissa noudattama lähestymistapa erityisesti elinkelpoisuuden palauttamisen tarpeen, tuensaajan asianmukaisen maksuosuuden varmistamisen sekä kilpailun vääristymisen rajoittamisen osalta.
(301)
Tätä kehystä täydennettiin vuoden 2013 pankkitiedonannolla, jota sovelletaan 1 päivän elokuuta 2013 jälkeen ilmoitettuihin tukitoimenpiteisiin.
7.2.1 Pankille myönnetyn maksuvalmiustuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpide L1)
(302)
Pankin jo saama maksuvalmiustuki on hyväksytty lopullisesti peräkkäisillä päätöksillä, joilla hyväksyttiin Kreikan pankkien tukiohjelman toimenpiteet ja tukiohjelman muutokset ja jatkamiset (136). Tulevaisuudessa pankille mahdollisesti myönnettävä maksuvalmiustuki on myönnettävä ohjelmasta, jonka komissio on asianmukaisesti hyväksynyt. Komission on hyväksyttävä tällaisen tuen ehdot, ennen kuin sitä myönnetään, ja siksi sitä ei tarvitse arvioida lähemmin tässä päätöksessä.
7.2.2 Etuoikeutettujen osakkeiden sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpide A)
(303)
Etuoikeutettujen osakkeiden muodossa vuonna 2009 myönnetty pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide A) myönnettiin pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä, joka hyväksyttiin vuonna 2008 osana vuoden 2008 pankkitiedonannon mukaista Kreikan pankkien tukiohjelmaa. Tästä syystä sitä ei tarvitse arvioida uudelleen vuoden 2008 pankkitiedonannon perusteella, vaan pelkkä rakenneuudistustiedonannon mukainen arviointi riittää.
7.2.3 Valtion takaaman maksuvalmiusavun sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpide L2)
(304)
Valtion takaaman maksuvalmiusavun (toimenpide L2) soveltuvuutta olisi ensin arvioitava vuoden 2008 pankkitiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon perusteella. Valtion takaama maksuvalmiusapu, joka on myönnetty 1 päivänä elokuuta 2013 jälkeen, kuuluu vuoden 2013 pankkitiedonannon soveltamisalaan.
7.2.4 Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4)
(305)
Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4) soveltuvuutta erityisesti korvauksen osalta, olisi ensin arvioitava vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon perusteella. Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio suhtautui epäillen toimenpiteen B1 yhdenmukaisuuteen näiden tiedonantojen kanssa. Koska nämä toimenpiteet toteutettiin ennen 1 päivää elokuuta 2013, ne eivät kuulu vuoden 2013 pankkitiedonannon soveltamisalaan. Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4) soveltuvuutta olisi arvioitava myös rakenneuudistustiedonannon perusteella.
7.2.5 Vuonna 2014 toteutettavaa pääomapohjan vahvistamista koskevan sitoumuksen sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta (toimenpide C)
(306)
Vuonna 2014 toteutettavaa pääomapohjan vahvistamista koskevan sitoumuksen (toimenpide C) soveltuvuutta olisi arvioitava vuoden 2013 pankkitiedonannon, jossa asetetaan huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien maksuosuutta ja johtajien palkkioita koskevia uusia vaatimuksia, sekä pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon perusteella. Toimenpiteen C soveltuvuutta olisi arvioitava myös rakenneuudistustiedonannon perusteella.
7.3 TOIMENPITEEN L2 YHTEENSOPIVUUS VUODEN 2008 PANKKITIEDONANNON, VUONNA 2011 ANNETUN VOIMASSAOLON JATKAMISTA KOSKEVAN TIEDONANNON JA VUODEN 2013 PANKKITIEDONANNON KANSSA
(307)
Jotta tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on täytettävä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat yleiset ehdot, jotka ovat asianmukaisuus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus.
(308)
Koska Kreikan pankit oli suljettu tukkurahoitusmarkkinoiden ulkopuolelle ja niistä tuli täysin riippuvaisia keskuspankin rahoituksesta, kuten johdanto-osan 32 kappaleessa todettiin, ja koska pankki ei voinut lainata riittävästi varoja tavanomaisten rahoitusoperaatioiden avulla, pankki tarvitsi valtion takaamaa maksuvalmiusapua hankkiakseen riittävän likviditeetin ja välttääkseen siten maksukyvyttömyyden. Komissio katsoo, että toimenpide L2 on asianmukainen mekanismi sen vakavan häiriön poistamiseksi, jonka pankin maksukyvyttömyys olisi aiheuttanut.
(309)
Koska valtion takaama maksuvalmiusapu aiheuttaa pankille suhteellisen korkeat rahoituskustannukset, pankilla on riittävä kannustin välttää turvautumista tähän rahoituslähteeseen toimintojensa kehittämiseksi. Pankin oli maksettava korkoa, joka oli […] korkopistettä korkeampi kuin eurojärjestelmän tavanomaisista rahoitusoperaatioista maksettava korko. Lisäksi pankin oli maksettava […] korkopisteen suuruinen takausmaksu valtiolle. Tämän tuloksena valtion takaaman maksuvalmiusavun kokonaiskustannukset pankille ovat paljon korkeammat kuin EKP:n rahoituksen normaalit kustannukset. Erityisesti edellisen ja jälkimmäisen välinen ero on suurempi kuin vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa vaaditun takausmaksun taso. Näin ollen valtion perimää kokonaiskorvausta voidaan pitää riittävänä. Kreikan keskuspankki ja EKP tarkastelevat säännöllisesti valtion takaaman maksuvalmiusavun määrää pankin todellisten tarpeiden perusteella. Ne seuraavat tarkasti sen käyttöä ja varmistavat, että se rajataan välttämättömään. Tästä syystä toimenpiteellä L2 ei anneta pankille ylimääräistä likviditeettiä, jota voitaisiin käyttää kilpailua vääristävien toimien rahoittamiseen. Sen määrä on rajattu välttämättömään.
(310)
Tällaisella valtion takaaman maksuvalmiusavun käytön tiukalla valvonnalla ja sen välttämättömään vähimmäismäärään rajaamisen säännöllisellä todentamisella varmistetaan myös, että tämä likviditeetti on oikeasuhteista eikä aiheuta kohtuutonta kilpailun vääristymistä. Komissio huomauttaa myös, että Kreikka on sitoutunut toteuttamaan joukon toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään kielteisiä heijastusvaikutuksia, kuten 7.6 kohdassa analysoitiin, ja myös tällä osaltaan varmistetaan, että maksuvalmiustukeen turvautuminen päättyy mahdollisimman pian ja että tällainen tuki on oikeasuhteista.
(311)
Näin ollen toimenpide L2 on vuoden 2008 pankkitiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon mukainen. Koska vuoden 2013 pankkitiedonannossa ei asetettu takauksia koskevia lisävaatimuksia, toimenpide L2 on myös vuoden 2013 pankkitiedonannon mukainen.
7.4 TOIMENPITEIDEN B1, B2, B3 JA B4 YHTEENSOPIVUUS VUODEN 2008 PANKKITIEDONANNON, PÄÄOMAPOHJAN VAHVISTAMISTA KOSKEVAN TIEDONANNON JA VUONNA 2011 ANNETUN VOIMASSAOLON JATKAMISTA KOSKEVAN TIEDONANNON KANSSA
(312)
Kuten johdanto-osan 201 kappaleessa selitettiin, jotta tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, sen on täytettävä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat yleiset ehdot (137), jotka ovat asianmukaisuus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus.
(313)
Pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa ja vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa annetaan lisäohjeita valtion pääomasijoituksista vaadittavasta korvaustasosta.
7.4.1 Toimenpiteiden asianmukaisuus
(314)
Komissio katsoo, että Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamat pääomapohjan vahvistamiset (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4) ovat asianmukaisia, koska niillä estetään pankin joutuminen konkurssiin. Ilman niitä pankin toimintoja ei olisi voitu jatkaa, koska pankin oman pääoman arvo oli negatiivinen vuoden 2012 lopussa (138).
(315)
Tämän osalta komissio huomautti Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä, että pankki on yksi Kreikan suurimmista pankeista sekä lainanannon että talletusten suhteen. Tästä syystä pankki on Kreikan kannalta systeemisesti merkittävä pankki. Näin ollen pankin maksukyvyttömyys olisi aiheuttanut Kreikan taloudessa vakavan häiriön. Silloisissa olosuhteissa Kreikan rahoituslaitosten oli vaikeaa saada rahoitusta. Rahoituksen puute rajoitti niiden kykyä antaa lainoja Kreikan taloudelle. Tässä toimintaympäristössä pankin maksukyvyttömyys olisi pahentanut talouden häiriötä. Lisäksi toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 johtuivat lähinnä yksityissektorin osallistumisohjelmasta, joka oli hyvin poikkeuksellinen ja ennakoimaton tapahtuma, eivätkä pankin huonosta hallinnosta tai liiallisesta riskinotosta. Näin ollen toimenpiteillä vastataan lähinnä yksityissektorin osallistumisohjelman seurauksiin ja ylläpidetään rahoitusvakautta Kreikassa.
(316)
Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio ilmaisi epäilyksensä siitä, oliko kaikki mahdolliset toimet toteutettu välittömästi sen välttämiseksi, että pankki tarvitsee uudelleen tukea tulevaisuudessa. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 130-132 kappaleessa todettiin, Kreikka on sitoutunut toteuttamaan joukon pankin hallinto- ja ohjausjärjestelmään ja kaupallisiin toimintoihin liittyviä toimia. Kuten johdanto-osan 102-104 ja 111 kappaleessa kuvailtiin, pankki on myös järjestänyt toimintonsa perusteellisesti uudelleen ja toteuttanut jo monia kustannusten karsimisia ja myyntejä. Näin ollen komission epäilykset on hälvennetty.
(317)
Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä komissio ilmaisi epäilyksensä myös siitä, oliko olemassa riittävät suojakeinot siltä varalta, että pankki joutuisi valtion määräysvaltaan, tai siltä varalta, että määräysvalta säilyisi yksityisillä osakkeenomistajilla, mutta suurin omistusosuus olisi valtiolla. Komissio panee merkille, että johdanto-osan 131 ja 132 kappaleessa kuvailluilla sitoumuksilla varmistetaan, että pankin luotto-operaatioita hoidetaan kaupallisin perustein ja että päivittäinen liiketoiminta suojataan valtion puuttumista vastaan. Kreikan rahoitusvakausrahaston ja pankin välillä sovittu niiden suhdetta koskeva kehys varmistaa myös, että valtion edut suurimpana osakkeenomistajana suojataan pankin johdon liiallista riskinottoa vastaan.
(318)
Näin ollen toimenpiteillä B1, B2, B3 ja B4 varmistetaan Kreikan rahoitusvakauden säilyttäminen. Merkittäviä toimia on toteutettu tulevien tappioiden minimoimiseksi ja sen varmistamiseksi, että epäasianmukainen hallinnointi ei vaaranna pankin toimintoja. Tällä perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 ovat asianmukaisia.
7.4.2 Tarpeellisuus - tuen rajaaminen välttämättömään
(319)
Vuoden 2008 pankkitiedonannon mukaan tukitoimenpiteen on määrän ja muodon perusteella oltava tarpeellinen toimenpiteen tavoitteen saavuttamisen kannalta. Tämä merkitsee sitä, että pääomasijoituksen määrän on oltava tavoitteen saavuttamiseksi tarvittava pienin välttämätön määrä.
(320)
Kreikan keskuspankki laski pääomatuen määrän stressitestin puitteissa varmistaakseen, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus pysyi tietyn tason yläpuolella vuosina 2012-2014, kuten taulukossa 3 esitettiin. Tästä syystä se ei anna pankille ylimääräistä pääomaa. Kuten johdanto-osan 316 kappaleessa selitettiin, on toteutettu toimia, joilla vähennetään riskiä siitä, että pankki saattaa tarvita lisätukea tulevaisuudessa.
(321)
Ensimmäisestä ja toisesta väliaikaisrahoituksesta (toimenpiteet B1 ja B2) maksetun korvauksen osalta komissio muistuttaa, että ne myönnettiin toukokuussa 2012 ja joulukuussa 2012 ja maksettiin luontoissuorituksina ERVV:n velkakirjoina. Kreikan rahoitusvakausrahasto on saanut korvauksena ERVV:n velkakirjojen suorituspäivämäärästä kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen päivämäärään asti ERVV:n velkakirjoille kertyneen koron sekä 1 prosentin suuruisen palkkion (139). Kuten Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä korostettiin, tämä korvaus on pienempi kuin pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa määritelty 7-9 prosentin vaihteluväli. Pienen korvauksen ajanjakso oli kuitenkin rajattu yhteen vuoteen toimenpiteen B1 ja viiteen kuukauteen toimenpiteen B2 osalta (eli siihen asti, että väliaikaisrahoitus muunnettiin kantaosakkein toteutetuksi tavalliseksi pääomapohjan vahvistamiseksi eli toimenpiteeksi B4). Vaikka ensimmäinen ja toinen väliaikaisrahoitus eivät laukaisseet olemassa olevien osakkaiden omistamien osakkeiden arvon laimentumista, kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen, joka muodostui ensimmäisen ja toisen väliaikaisrahoituksen muuntamisesta, laimensi vahvasti näiden osakkaiden omistamien osakkeiden arvoa, koska niiden omistusosuus pankin pääomasta putosi 1,4 prosenttiin. Näin ensimmäisen väliaikaisrahoituksen päivämäärästä lähtien vallinnut epänormaali tilanne saatiin päättymään. Näin ollen Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt on hälvennetty.
(322)
Kun lisäksi otetaan huomioon pankin vaikeuksien epätyypillinen lähde, jossa tappiot johtuivat lähinnä valtion hyväksi tehdystä velan mitätöinnistä (yksityissektorin osallistumisohjelma ja velan takaisinosto, joka antoi valtiolle huomattavan edun eli velan vähennyksen) ja pitkittyneen taantuman seurauksista pankin kotimarkkinoilla, komissio voi hyväksyä tällaisen väliaikaisen poikkeuksen pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossa asetetuista vakiokorvausta koskevista vaatimuksista (140).
(323)
Toimenpide B3 oli sitoumus pääoman myöntämisestä. Tämä sitoumus annettiin joulukuussa 2012 ja pantiin täytäntöön tosiasiallisena pääomasijoituksena touko-kesäkuussa 2013, vain viisi kuukautta myöhemmin. Tästä syystä ja johdanto-osan 322 kappaleessa esitetyistä syistä on hyväksyttävää, että tästä sitoumuksesta ei maksettu korvausta.
(324)
Toimenpiteen B4 osalta voidaan todeta, että vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon 8 kohdan mukaan pääomasijoitukset olisi merkittävä riittävästi alennetulla osakkeen hinnalla, jossa on otettu huomioon laimentumisvaikutus, jotta voidaan kohtuudella varmistaa, että valtio saa riittävän korvauksen. Vaikka tässä pääomapohjan vahvistamisessa ei käytetty laimentumisvaikutuksen huomioon ottavaa merkittävästi alennettua osakkeen hintaa, käytännössä oli mahdotonta saada aikaan merkittävää alennusta teoreettisesta arvosta ennen merkintäoikeuksien irtoamista (141). Ennen kevään 2013 pääomapohjan vahvistamista pankin pääoma oli negatiivinen ja sen markkina-arvo vain parisataa miljoonaa euroa. Tällaisessa tilanteessa herää kysymys, olisiko silloiset osakkeenomistajat pitänyt jättää täysin ilman omistusosuutta. Komissio ottaa huomioon, että liikkeeseenlaskuhinta asetettiin 50 prosenttiin sen määrittämistä edeltäneiden 50 päivän keskihinnasta. Komissio ottaa myös huomioon sen, että silloisten osakkaiden omistamien osakkeiden arvo on laimentunut valtavasti, koska pääomapohjan vahvistamisen jälkeen kyseisten osakkaiden omistusosuus pankin osakkeista oli vain 1,4 prosenttia. Näin ollen markkinahinnan lisäalennuksella olisi ollut hyvin vähäinen vaikutus Kreikan rahoitusvakausrahaston korvaukseen. Kun otetaan huomioon johdanto-osan 322 kappaleessa kuvattu Kreikan pankkien erityistilanne sekä se, että tuen tarve johtuu valtion hyväksi tehdystä velan mitätöinnistä, komissio katsoo, että liikkeeseenlaskuhinta on riittävän alhainen.
(325)
Näin ollen toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 ovat sekä määränsä että muotonsa perusteella tarpeellisia pelastamistukena.
7.4.3 Oikeasuhteisuus - toimenpiteet kielteisten heijastusvaikutusten rajoittamiseksi
(326)
Pankki on saanut hyvin suuren määrän valtiontukea. Tästä syystä tilanne voi aiheuttaa vakavaa kilpailun vääristymistä. Kreikka on kuitenkin sitoutunut toteuttamaan joukon toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään kielteisiä heijastusvaikutuksia. Näiden sitoumusten mukaan pankin toimintoja hoidetaan edelleen kaupalliselta pohjalta, kuten johdanto-osan 131 ja 132 kappaleessa selitetään. Kreikka on myös sitoutunut kieltämään yritysostot sekä myymään useita toimintoja ulkomailla ja muita kuin pankkitoimintoja Kreikassa, kuten johdanto-osan 133 kappaleessa on esitetty. Kilpailun vääristymisen rajoittamista arvioidaan lähemmin 7.6 kohdassa.
(327)
Pankkiin on myös nimitetty toimitsijamies valvomaan hallinto- ja ohjausjärjestelmään ja kaupallisiin toimintoihin liittyvien sitoumusten asianmukaista täytäntöönpanoa. Näin vältetään haitalliset muutokset pankin kaupallisissa käytännöissä ja vähennetään siten mahdollisia kielteisiä heijastusvaikutuksia.
(328)
Komissiolle toimitettiin 16 päivänä huhtikuuta 2014 uusi kattava rakenneuudistussuunnitelma. Tätä rakenneuudistussuunnitelmaa arvioidaan 7.6 kohdassa.
(329)
Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt on hälvennetty. Toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4 ovat vuoden 2008 pankkitiedonannon 15 kohdan valossa oikeasuhteisia.
7.4.4 Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamien pääomapohjan vahvistamisten yhteensopivuus vuoden 2008 pankkitiedonannon, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon ja vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon kanssa
(330)
Komissio päättelee, että Kreikan rahoitusvakausrahaston toteuttamat pääomapohjan vahvistamiset (toimenpiteet B1, B2, B3 ja B4) ovat vuoden 2008 pankkitiedonannon 15 kohdan, pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon sekä vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon valossa asianmukaisia, tarpeellisia ja oikeasuhteisia.
7.5 PANKIN SUORITTAMIEN NEW TT BANKIN JA NEA PROTON BANKIN OSTOJEN YHTEENSOPIVUUS RAKENNEUUDISTUSTIEDONANNON KANSSA
(331)
Rakenneuudistustiedonannon 23 ja 40 kohdassa selitetään, että tukea saavien pankkien yritysostot ovat yleensä vastoin velvoitteita rajoittaa rakenneuudistuskustannuksia ja kilpailun vääristymistä. Lisäksi ne voivat vaarantaa elinkelpoisuuden palauttamisen tai vaikeuttaa sitä. Tästä syystä komission on arvioitava, voidaanko pankin tekemien yritysostojen katsoa olevan rakenneuudistustiedonannon mukaisia.
7.5.1 New TT Bankin oston yhdenmukaisuus rakenneuudistustiedonannon kanssa
7.5.1.1 New TT Bankin oston vaikutus pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen
(332)
Toiminnan kannattavuuden osalta pankin tekemät yritysostot edistävät pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, koska kahden samoilla maantieteellisillä markkinoilla toimivan pankin sulautuminen antaa mahdollisuuden luoda merkittävää synergiaa esimerkiksi henkilöstön vähentämisen, konttorien sulkemisen ja yleiskustannusten karsimisen muodossa. Pankki ostaa asiakkaat ja tallettajat ja vähentää samalla merkittävästi jakelukustannuksia. Se aikoo sulkea useimmat ”T Bank” -konttorit ja joitakin ”Hellenic Postbank” -konttoreita päätoimipaikan toimintojen rationalisoinnin lisäksi.
(333)
Likviditeettiaseman näkökulmasta liiketoimella on lisäksi suotuisa vaikutus pankin lainojen ja talletusten suhteeseen, sillä se laskee tätä suhdetta liian korkealta tasolta, koska New TT Bankilla oli merkittävästi enemmän talletuksia kuin lainoja. Kreikan keskuspankki totesi Kreikan rahoitusvakausrahastolle 8 päivänä heinäkuuta 2013 lähettämässään kirjeessä erityisesti, että pankki oli ollut kovan paineen alaisena kahtena liiketoimea edeltävänä vuonna. Kreikan keskuspankki huomautti, että pankki oli menettänyt markkinaosuuksia Kreikassa ja että se turvautui merkittävästi eurojärjestelmän rahoitukseen ja maksuvalmiusapuun. Kirjeessään Kreikan keskuspankki viittasi suureen rahoitusvajeeseen, 132 prosentin konsolidoituun lainojen ja talletusten suhteeseen ja asiakkaiden huonontuneeseen käsitykseen pankista. Kyseisessä kirjeessä Kreikan keskuspankki totesi, että pankin toteuttama New TT Bankin osto lisäisi huomattavasti pankin talletuksia ja parantaisi siten sen yleistä rahoitusprofiilia, tallettajien käsitystä pankista sekä pankin kykyä houkutella uusia tallettajia nykyistä houkuttelevammin ehdoin.
(334)
Näin ollen osto auttaa osaltaan korjaamaan pankin likviditeettiasemaa, mikä on keskeisen tärkeää pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Komissio totesi oston myönteisen vaikutuksen sen yksiköiden 8 päivänä heinäkuuta 2013 Kreikan rahoitusvakausrahastolle lähettämässä kirjeessä. Tässä kirjeessä komissio totesi, että pankin rakenneuudistussuunnitelman luonnos, jonka Kreikka oli toimittanut ennen New TT Bankin ostoa, ei täyttänyt pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista koskevaa vaatimusta, koska pankin tase rakenneuudistusvaiheen lopussa oli haavoittuva. Samassa kirjeessä komissio totesi, että paljon talletuksia omaavan New TT Bankin osto edistäisi merkittävästi pankin taseen korjaamista ja siten sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista. Tämä arvio oli perusteltu, kun otetaan huomioon tällaisen oston vaikutus pankin likviditeettiasemaan. Kirjeen mukaan vuoden 2012 lopun lukujen perusteella osto laskisi lainojen ja talletusten suhteen välittömästi 155 prosentista 123 prosenttiin, jolloin pitäisi olla mahdollista täyttää komission vaatimus vuoden 2017 lopussa.
(335)
Tästä syystä komissio katsoo, että osto vaikuttaa myönteisesti pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen.
7.5.1.2 Oston vaikutus pankin tarvitseman tuen määrään
(336)
Rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää muiden yritysten ostoon vaan ainoastaan sellaisten rakenneuudistuskustannusten kattamiseen, jotka ovat välttämättömiä pankin elinkelpoisuuden palauttamiseksi.
(337)
Pankki maksoi ostohinnan uusina osakkeina, joten ostoa ei rahoitettu valtiontuella. Tämän tuloksena ostohinnan maksun aiheuttama pääomatarve katettiin välittömästi uusien osakkeiden liikkeeseenlaskulla, niin että ostohinnan maksu ei muodostanut pankin pääomatarpeiden nettolisäystä. Lisäksi Kreikan rahoitusvakausrahaston omistusosuus New TT Bankista oli 100 prosenttia, mikä merkitsee, että kaikki pankin liikkeeseen laskemat uudet osakkeet annettiin Kreikan rahoitusvakausrahastolle eli valtiolle.
(338)
Osto sinänsä ei laukaise uutta valtiontukea, koska New TT Bank täytti lakisääteiset pääomavaatimukset. Lisäksi tämä väliaikainen luottolaitos oli perustettu vain muutama kuukausi ennen kuin se ostettiin. Koska ongelmapankin varat arvioidaan ja niiden arvo määritellään käypään arvoon ennen niiden siirtämistä väliaikaiselle luottolaitokselle, voidaan olettaa, että New TT Bankin lainasalkku ei sisältänyt kätkettyjä tappioita tai tappioita, joihin ei ollut varauduttu riittävästi.
(339)
Näin ollen tämän tapauksen erityisolosuhteissa New TT Bankin osto ei poikkeuksellisesti ole vastoin periaatetta, jonka mukaan tuki on rajattava välttämättömään vähimmäismäärään.
7.5.1.3 Oston kilpailua vääristävä vaikutus
(340)
Rakenneuudistustiedonannon 39 ja 40 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää kilpailevien yritysten ostoon tukea saamattomien yritysten vahingoksi. Rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa todetaan myös, että yritysostot voidaan hyväksyä, jos ne ovat osa vakauttamisprosessia, joka on välttämätön rahoitusjärjestelmän vakauden palauttamiseksi tai tehokkaan kilpailun varmistamiseksi, että ostoprosessin olisi oltava tasapuolinen ja että ostolla olisi varmistettava tehokas kilpailu merkityksellisillä markkinoilla.
(341)
New TT Bank ei ollut elinkelpoinen pankki itsenäisenä yksikkönä. Tämän pankin vakauttamista pyydettiin 15 päivänä toukokuuta 2013 päivätyssä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa. Transaktiota voidaan siten pitää osana rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa kuvatun kaltaista rahoitusvakauden palauttamiseksi välttämätöntä vakauttamisprosessia.
(342)
Mikään tukea saamaton tarjoaja ei toimittanut hyväksyttävää tarjousta New TT Bankin ostamiseksi, ja myyntimenettely oli avoin ja syrjimätön. Näin ollen pankki ei syrjäyttänyt mitään tukea saamatonta tarjoajaa. Koska Kreikan kilpailuviranomainen hyväksyi oston (142), komissio olettaa, että myyntimenettelyn lopputuloksella varmistetaan tehokas kilpailu Kreikassa.
(343)
Tätä taustaa vasten tarkasteltuna voidaan päätellä, että New TT Bankin osto on rakenneuudistustiedonannon 4 jakson mukainen.
7.5.1.4 Päätelmä New TT Bankin ostosta
(344)
Komissio päättelee, että Kreikan pankkien ainutlaatuisen tilanteen (143) ja New TT Bankin oston erityispiirteiden valossa osto on rakenneuudistustiedonannossa asetettujen vaatimusten mukainen.
7.5.2 Nea Proton Bankin oston yhdenmukaisuus rakenneuudistustiedonannon kanssa
7.5.2.1 Nea Proton Bankin oston vaikutus pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen
(345)
Toiminnan kannattavuuden osalta Nea Proton Bankin osto edistänee pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, koska kahden samoilla maantieteellisillä markkinoilla toimivan pankin sulautuminen antaa mahdollisuuden luoda merkittävää synergiaa esimerkiksi henkilöstön vähentämisen, konttorien sulkemisen ja yleiskustannusten karsimisen muodossa.
(346)
Nea Proton Bankin osto antaa pankille mahdollisuuden hyötyä synergiasta. Pankki ostaa asiakkaat ja tallettajat ja sulkee useimmat konttoreista sekä rationalisoi tietotekniikkajärjestelmän ja päätoimipaikan toiminnot. Transaktio myös supisti pankin lainojen ja talletusten suhdetta, koska Nea Proton Bankin lainojen ja talletusten suhde oli alhaisempi. Kesäkuun 2013 lopussa pankin nettolainojen suhde talletuksiin oli noin 135,79 prosenttia, kun Nea Proton Bankin vastaava suhde oli noin 52,68 prosenttia.
(347)
Näin ollen ostolla oli myönteinen vaikutus pankin elinkelpoisuuteen.
7.5.2.2 Nea Proton Bankin oston vaikutus pankin tarvitseman tuen määrään
(348)
Rakenneuudistustiedonannon 23 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää muiden yritysten ostoon, vaan ainoastaan sellaisten rakenneuudistuskustannusten kattamiseksi, jotka ovat välttämättömiä elinkelpoisuuden palauttamiseksi.
(349)
Pankki maksoi Nea Proton Bankista symbolisen hinnan (yksi euro), ja hankitun yhteisön pääomapohjaa oli vahvistettu asianmukaisesti ennen myyntiä. Pääomapohjan vahvistamiseen sisältyi varauksia tulevia luotto- ja toimintatappioita varten (144). Näin ollen asianmukaisesti pääomitetun pankin osto yhdellä eurolla ei ole lisännyt pankin pääomatarvetta.
(350)
Näin ollen Nea Proton Bankin osto ei ole vastoin periaatetta, jonka mukaan tuki olisi rajattava välttämättömään.
7.5.2.3 Nea Proton Bankin oston kilpailua vääristävä vaikutus
(351)
Rakenneuudistustiedonannon 39 ja 40 kohdan mukaan rakenneuudistustukea ei saisi käyttää kilpailevien yritysten ostoon tukea saamattomien yritysten vahingoksi.
(352)
Nea Proton Bank ei ollut elinkelpoinen pankki itsenäisenä yksikkönä. Sen vakauttamista pyydettiin 15 päivänä toukokuuta 2013 päivätyssä talous- ja finanssipolitiikasta tehdyssä yhteisymmärryspöytäkirjassa. Ostoa voidaan siten pitää osana rakenneuudistustiedonannon 41 kohdassa kuvatun kaltaista rahoitusvakauden palauttamiseksi välttämätöntä vakauttamisprosessia.
(353)
Komissio toteaa myös, että mikään tukea saamaton tarjoaja ei toimittanut hyväksyttävää tarjousta Nea Proton Bankin ostamiseksi ja että myyntimenettely oli avoin ja syrjimätön. Näin ollen pankki ei syrjäyttänyt mitään tukea saamatonta tarjoajaa. Koska Kreikan kilpailuviranomainen hyväksyi oston (145), komissio olettaa, että myyntimenettelyn lopputuloksella varmistetaan tehokas kilpailu Kreikassa.
(354)
Tätä taustaa vasten tarkasteltuna voidaan päätellä, että Nea Proton Bankin osto on rakenneuudistustiedonannon 4 jakson mukainen.
7.5.2.4 Päätelmä Nea Proton Bankin ostosta
(355)
Komissio päättelee, että Nea Proton Bankin oston erityispiirteiden valossa osto on rakenneuudistustiedonannossa asetettujen vaatimusten mukainen.
7.6 TOIMENPITEIDEN A, B1, B2, B3, B4 JA C YHDENMUKAISUUS RAKENNEUUDISTUSTIEDONANNON KANSSA JA TOIMENPITEEN C YHDENMUKAISUUS VUODEN 2013 PANKKITIEDONANNON KANSSA
7.6.1 Vaikeuksien lähteet ja vaikutukset rakenneuudistustiedonantoon perustuvaan arviointiin
(356)
Kuten 2.1.1 ja 2.1.2 kohdassa todettiin, pankin vaikeudet johtuvat lähinnä Kreikan valtionvelkakriisistä ja Kreikan ja Etelä-Euroopan syvästä taantumasta. Ensin mainitun tekijän osalta voidaan todeta, että Kreikan hallitus suljettiin rahoitusmarkkinoiden ulkopuolelle ja joutui neuvottelemaan kotimaisten ja kansainvälisten velkojiensa kanssa sopimuksen, yksityissektorin osallistumisohjelman, joka johti valtioon kohdistuvien vaatimusten aliarvostukseen 53,3 prosentilla. Lisäksi 31,5 prosenttia vaatimuksista vaihdettiin uusiin Kreikan valtion joukkovelkakirjoihin, joiden korot olivat alempia ja erääntymisajat pidempiä. Valtio osti joulukuussa 2012 nämä uudet Kreikan valtion joukkovelkakirjat takaisin Kreikan pankeilta hinnalla, joka oli 30,2-40,1 prosenttia niiden nimellisarvosta, jolloin lisätappiot Kreikan pankeille realisoituivat. Yksityissektorin osallistumisohjelman ja velan takaisinoston pankin pääomatilanteeseen aiheuttaman vaikutuksen lisäksi pankki kärsi vuoden 2010 ja vuoden 2012 puolivälin välillä valtavasta talletuspaosta, joka johtui riskistä, että Kreikka joutuisi jättämään euroalueen kestämättömän julkisen velan ja taloudellisen taantuman seurauksena.
(357)
Toimenpiteiden B1, B2, B3 ja B4 määrä on 5 839 miljoonaa euroa, mikä on suurin piirtein sama kuin yksityissektorin osallistumisohjelman seurauksena kirjattujen tappioiden määrä (5 781 miljoonaa euroa). Tällaisessa tapauksessa, ja jos vaikeudet eivät ensisijaisesti johdu liiallisesta riskinotosta, komissio lieventää vaatimuksiaan vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon 14 kohdan mukaisesti.
(358)
Komissio myöntää, että osa pääomatarpeesta johtuu rahoituslaitoksen normaalista altistumisesta kotivaltionsa valtionvelkariskille. Tähän seikkaan viitattiin myös Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 58 ja 69 kappaleessa. Näin ollen pankin tarve puuttua moraalikatokysymyksiin rakenneuudistussuunnitelmassaan on pienempi kuin muiden tukea saaneiden rahoituslaitosten, joille oli kertynyt liiallisia riskejä. Koska tukitoimenpiteiden kilpailua vääristävä vaikutus on vähäisempi, kilpailun vääristymistä rajoittavia toimenpiteitä olisi vastaavasti lievennettävä. Koska yksityissektorin osallistumisohjelma ja velan takaisinosto muodostavat velan mitätöinnin valtion hyväksi, valtion saama korvaus pankkien pääomapohjan vahvistamisesta voi olla pienempi.
(359)
Koska Kreikan talous on supistunut noin 25 prosenttia vuodesta 2008, pankin on kuitenkin mukautettava organisaatiotaan, kustannusrakennettaan ja kaupallista verkostoaan tähän uuteen toimintaympäristöön kannattavuuden palauttamiseksi. Tästä syystä, vaikka moraalikatoa ei ole, pankin on järjestettävä uudelleen toimintansa Kreikassa varmistaakseen pitkän aikaväli elinkelpoisuutensa.
(360)
Komissio toteaa myös, että pankki altistui Kreikan valtionvelkariskille pahemmin kuin eräät muut Kreikan pankit. Tästä syystä kaikkien Kreikan valtion joukkovelkakirjoista aiheutuneiden tappioiden (yksityissektorin osallistumisohjelmasta johtuvat tappiot) ei voida katsoa johtuvan rahoituslaitoksen normaalista altistumisesta sen kotivaltion valtionvelkariskille.
(361)
Toinen pankin tappioiden lähde ovat sen Kreikan kotitalouksille ja yrityksille antamien luottojen aiheuttamat tappiot. Komissio katsoo, että nämä tappiot johtuvat lähinnä BKT:n poikkeuksellisen jyrkästä ja pitkäaikaisesta noin 25 prosentin supistumisesta viiden vuoden kuluessa eivätkä pankin riskialttiista lainauskäytännöistä. Tämän seurauksena näiden tappioiden kattamiseksi myönnetty tuki ei aiheuta moraalikatoa, kuten tapahtuu, jos tuella suojellaan pankkia aikaisemman riskialttiin toiminnan seurauksilta. Tästä syystä tuki vääristää kilpailua vähemmän (146).
(362)
Osa pankin pääomatarpeista ja luottotappioista tulee kuitenkin eräistä kansainvälisistä tytäryhtiöistä (Romania, Bulgaria, Puola ja Ukraina). Esimerkiksi vuonna 2012 pankki kirjasi tappioita Romaniassa, Bulgariassa ja Ukrainassa, vaikka nämä tytäryhtiöt saivat konsernin sisäistä rahoitusta 1,8 miljardia euroa.
(363)
Pankin pääomatarpeiden määrittämiseksi vuonna 2012 tehdyissä stressitesteissä myös todettiin, että osa pääomatarpeista johtui ulkomaisten luottojen aiheuttamista tappioista. Näiden lainojen luottotappioiden ennustettu määrä oli 1 228 miljoonaa euroa perusskenaariossa ja 1 622 miljoonaa euroa epäedullisessa skenaariossa.
(364)
Näin ollen vuonna 2011 annetun voimassaolon jatkamista koskevan tiedonannon 14 kohta kattaa merkittävän osan tappioista ja niistä syntyvästä tukitarpeesta, minkä ansiosta komissio voi lieventää vaatimuksiaan. Osa tukitarpeesta on peräisin Kreikkaan myönnettyjen lainojen luottotappioista, jotka johtuvat poikkeuksellisen syvästä ja pitkästä lamasta eivätkä riskiluotoista. Tällaisissa olosuhteissa myönnetty tuki ei aiheuta moraalikatoa ja vääristää siksi kilpailua vähemmän.
(365)
Lisäksi osa tukitarpeesta johtuu pankin omasta riskinotosta etenkin sen ulkomaisten tytäryhtiöiden ja sen suuremman Kreikan valtion joukkovelkakirjojen omistuksen osalta.
7.6.2 Elinkelpoisuus
(366)
Rakenneuudistussuunnitelmalla on varmistettava, että rahoituslaitos pystyy palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa rakenneuudistusvaiheen loppuun mennessä (rakenneuudistustiedonannon 2 jakso). Käsillä olevassa tapauksessa rakenneuudistusvaiheeksi määritellään tämän päätöksen hyväksymispäivämäärän ja 31 päivän joulukuuta 2018 välinen ajanjakso.
(367)
Rakenneuudistustiedonannon 9-11 kohdan mukaisesti Kreikka toimitti kattavan ja yksityiskohtaisen rakenneuudistussuunnitelma, jossa annetaan täydelliset tiedot pankin liiketoimintamallista. Suunnitelmassa myös yksilöidään pankin vaikeuksien syyt sekä sen kaikkien elinkelpoisuutta koskevien ongelmien ratkaisemiseksi toteutetut toimenpiteet. Rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillaan erityisesti valittu strategia, jonka avulla on tarkoitus säilyttää pankin toiminnan tehokkuus ja ratkaista seuraavat ongelmat: järjestämättömien lainojen suuri määrä, pankin toiminnan tehottomuus, sen haavoittuva maksuvalmius- ja pääomatilanne sekä sen ulkomaiset tytäryritykset, jotka turvautuvat rahoituksensa ja pääomansa osalta emoyhtiöönsä.
7.6.2.1 Kreikassa harjoitettava pankkitoiminta
(368)
Maksuvalmiuden ja pankin eurojärjestelmän rahoituksesta riippuvuuden osalta rakenneuudistussuunnitelmassa ennustetaan taseen vähäistä kasvua Kreikassa ja talletuskannan odotetaan kasvavan jälleen. Jo vähentynyt riippuvuus maksuvalmiusavusta vähenee edelleen, mikä myös auttaa pankkia vähentämään rahoituskustannuksiaan.
(369)
Johdanto-osan 127 kappaleessa kuvaillulla lainojen ja talletusten suhdetta koskevalla sitoumuksella varmistetaan, että pankin taseen rakenne saadaan kestäväksi rakenneuudistusvaiheen loppuun mennessä. Arvopaperien ja muiden ydintoiminnan ulkopuolisten toimintojen myynti vahvistaa myös pankin likviditeettiasemaa ja takaa, ettei se turvaudu tukkumarkkinoihin. Pankin edelleen heikon likviditeettiaseman vuoksi komissio voi hyväksyä Kreikan viranomaisten pyynnön saada myöntää pankille likviditeettiä Kreikan pankkien tukiohjelman takaustoimenpiteestä ja valtion joukkovelkakirjojen lainaustoimenpiteestä.
(370)
Rahoituskustannustensa pienentämiseksi pankki on myös antanut sitoumuksen jatkaa talletuksista maksamiensa korkojen alentamista, kuten johdanto-osan 127 kappaleessa kuvailtiin. Komissio toteaa, että tällainen talletuskustannusten pienentäminen on keskeinen tekijä, jotta voidaan parantaa pankin kannattavuutta ennen varauksia.
(371)
Kriisin alusta lähtien pankki on rationalisoinut merkittävästi kaupallista verkostoaan Kreikassa vähentämällä konttorien ja työntekijöiden määrää. Vuoteen 2018 mennessä pankin kokonaiskustannukset vähenevät vielä […] prosenttia vuoteen 2013 verrattuna (147). Tämän tavoitteen saavuttamiseksi pankki on sitoutunut vähentämään konttoreitaan ja työntekijöitään Kreikassa niin, että määrät ovat enintään […] ja […] 31 päivänä joulukuuta 2017 ja Kreikassa harjoitettavan toiminnan kokonaiskustannukset enintään 800 miljoonaa euroa. Odotettavissa oleva kustannus-tuottosuhde laskee alle […] prosenttiin rakenneuudistusvaiheen lopussa. Komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelmalla säilytetään pankin tehokkuus uudessa markkinaympäristössä.
(372)
Keskeisiin osa-alueisiin kuuluu myös järjestämättömien lainojen hallinnointi, sillä ne muodostivat 29,4 prosenttia lainasalkusta 31 päivänä joulukuuta 2013 (148). Pankki aikoo perustaa erityisen osaston hallinnoimaan järjestämättömiä lainoja. Se on myös sitoutunut noudattamaan tiukkoja vaatimuksia luottopolitiikkansa osalta maksimoidakseen pankille syntyvän lisäarvon luottoprosessin jokaisessa vaiheessa, kuten johdanto-osan 131 ja 132 kappaleessa on kuvattu.
7.6.2.2 Hallinto- ja ohjausjärjestelmä
(373)
Huomiota olisi kiinnitettävä myös pankin yrityshallintoon, koska Kreikan rahoitusvakausrahasto omisti 95,23 prosenttia pankin osakkeista 31 päivänä joulukuuta 2013. Kreikan valtion omistamien pankkien aiempien tulosten valossa pankki ja Kreikan rahoitusvakausrahasto sopivat vuonna 2013 erityisestä niiden suhteisiin sovellettavasta kehyksestä. Sopimuksella suojataan pankin päivittäinen liiketoiminta sen suurimman osakkaan liialliselta puuttumiselta ja varmistetaan samalla, että Kreikan rahoitusvakausrahasto voi valvoa rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa ja estää pankin johdon liiallisen riskinoton asianmukaisilla kuulemismenettelyillä. Pankki on myös sitoutunut seuraamaan tarkasti altistumistaan pankin kanssa etuyhteydessä olevien lainanottajien riskille.
(374)
Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetussa laissa, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2014, säädetään, että Kreikan rahoitusvakausrahaston kevään 2013 pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä merkitsemistä osakkeista tulee äänioikeudettomia, jos yksityiset sijoittajat merkitsevät vähintään 50 prosenttia vuoden 2014 pääomakorotuksesta. Pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen osalta komissio ei suhtautuisi kielteisesti yksityisille osakkeenomistajille myönnettävään määräysvaltaan, jos ne sijoittavat merkittävän määrän omia varojaan pankkiin. Komissio huomauttaa, että Kreikan rahoitusvakausrahaston äänioikeuksien rajoittaminen ei koske pankin yhtiöjärjestystä, yrityksen toimia tai muita strategisia päätöksiä koskevia äänestyksiä. Komissio panee tyytyväisenä merkille, että Kreikan rahoitusvakausrahasto saa täydet äänioikeutensa takaisin, jos pankki ei pane rakenneuudistussuunnitelmaansa täytäntöön. Näillä säännöksillä varmistetaan, että vaikka Kreikan rahoitusvakausrahasto ei puutu pankin päivittäiseen toimintaan, se voi valvoa etujaan osakkeenomistajana ja rakenneuudistussuunnitelman asianmukaisesta täytäntöönpanosta vastaavana viranomaisena.
7.6.2.3 Kansainväliset toiminnot
(375)
Jotkin pankin kansainvälisistä toiminnoista ovat aiemmin vieneet siltä pääomaa, likviditeettiä ja kannattavuutta, kuten johdanto-osan 362 ja 363 kappaleessa on selitetty.
(376)
Rakenneuudistussuunnitelmassa kaavaillaan pankin liiketoimintamallin muutosta sellaisen pankin suuntaan, joka keskittyy enemmän […]. Pankki on jo myynyt kannattamattoman puolalaisen tytäryhtiönsä EFG Polandin. Se on myös aloittanut muiden tytäryhtiöiden rationalisoinnin, luotonmyöntöprosessin vahvistamisen ja tytäryhtiöiden rahoitusvajeen supistamisen. Se suunnittelee myyvänsä […] toimivan tytäryhtiön […] (149). Se aikoo myös jatkaa tytäryhtiöiden […] ja […] toimintojen uudelleenjärjestämistä ennen niiden mahdollista myyntiä myöhemmässä vaiheessa, kuten johdanto-osan 116 kappaleessa mainittiin.
(377)
Ulkomaisen toimintojen yleinen kannattavuus palautetaan […] lähtien. Samaan päivämäärään mennessä ulkomaisille tytäryhtiöille myönnettävää rahoitusta on pienennetty […] verrattuna 31 päivänä joulukuuta 2012 vallinneeseen tasoon.
(378)
Tästä syystä komissio uskoo, että pankki on tuolloin riittävästi uudistanut näiden ulkomaisten tytäryhtiöiden rakennetta ja pienentänyt niiden kokoa välttääkseen altistumisen lisäpääoman tarpeelle ja maksuvalmiusvajeille tulevaisuudessa. Johdanto-osan 128 kappaleessa kuvatulla sitoumuksella olla sijoittamatta suuria pääomamääriä pankin kansainvälisiin tytäryhtiöihin varmistetaan myös, että ulkomaiset tytäryhtiöt eivät muodosta uhkaa pääomalle tai maksuvalmiudelle.
7.6.2.4 Päätelmä elinkelpoisuudesta
(379)
Edellä 2.4 kohdassa kuvattu perusskenaario osoittaa, että rakenneuudistusvaiheen lopussa pankki pystyy saamaan toiminnastaan tuoton, jolla se voi kattaa kaikki kustannuksensa ja tarjota riskiprofiilinsa kannalta riittävän pääoman tuoton. Pankin pääoman tuotto on […] prosenttia vuonna 2018 perusskenaarion mukaan. Samalla pankin pääomatilanteen ennustetaan pysyvän tyydyttävällä tasolla, sillä sen vakavaraisuussuhde ei laske alle […] prosenttiin vuoden 2014 jälkeen.
(380)
Komissio panee merkille myös Kreikan viranomaisten toimittamassa rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillun epäedullisen skenaarion. Tämä epäedullinen skenaario perustuu joukkoon Kreikan rahoitusvakausrahaston kanssa sovittuja oletuksia. Siinä otetaan huomioon pidempi ja syvempi taantuma sekä vakavampi kiinteistöhintojen deflaatio (150). Rakenneuudistussuunnitelma osoittaa, että pankki kykenee kestämään kohtuullisen määrän stressiä, sillä epäedullisessa skenaariossa pankki on edelleen kannattava rakenneuudistusvaiheen lopussa, sillä sen pääoman tuotto on […] prosenttia ja rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus […] prosenttia vuonna 2018.
(381)
Kreikan keskuspankin vuonna 2013 tekemät stressitestit vahvistavat, että vuonna 2014 hankittavan lisäpääoman määrä, 2 864 miljoonaa euroa, on riittävä kattamaan perusskenaarion rakenneuudistusvaiheessa. Pankki toimittaa Kreikan keskuspankille myös pääomaa koskevan varasuunnitelman, joka sisältää toimenpiteitä, jotka toteutetaan, jos taloudellinen toimintaympäristö heikkenee edelleen. Komissio muistuttaa, että perusskenaarion mukaisten pääomatarpeiden arvioinnissa Kreikan keskuspankki otti jo huomioon useita mukautuksia, jotka johtivat arvioitujen pääomatarpeiden kasvuun verrattuna pankin omassa perusskenaariossa arvioituihin pääomatarpeisiin. Kreikan keskuspankin arvioimia perusskenaarion mukaisia pääomatarpeita voidaan tästä syystä pitää eräänlaisena stressitestinä. Päätelläkseen, että pankki on elinkelpoinen, komissio ei edellytä, että pankilla on etukäteen riittävästi pääomaa kattaakseen Kreikan keskuspankin arvioimat stressiskenaarion pääomatarpeet, koska tähän arvioituun tasoon sisältyy paljon stressitekijöitä.
(382)
Lisäksi on myönteistä, että pankki ei tee lisäsijoituksia sijoituskelvottomiin arvopapereihin, mikä auttaa sitä säilyttämään pääoma- ja likviditeettiasemansa.
(383)
Näin ollen komissio päättelee, että pankki on toteuttanut riittävät toimenpiteet puuttuakseen Kreikan kotimaan pankkitoimintojen ja ulkomaisten toimintojen elinkelpoisuutta koskeviin ongelmiin.
7.6.3 Oma osallistuminen ja vastuunjako
7.6.3.1 Arviointi toimenpiteiden A, B1, B2, B3, B4 ja C yhdenmukaisuudesta rakenneuudistustiedonannon kanssa
(384)
Kuten rakenneuudistustiedonannossa todetaan, pankkien ja niiden sidosryhmien on osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin niin pitkälti kuin mahdollista sen varmistamiseksi, että tuki rajataan välttämättömään vähimmäismäärään. Näin ollen pankkien olisi käytettävä omia varojaan rakenneuudistuksen rahoittamiseksi esimerkiksi myymällä omaisuuseriä, ja sidosryhmien olisi katettava pankin tappiot mahdollisuuksien mukaan. Pankin tekemillä sitoumuksilla olisi varmistettava omien varojen käyttö ja alkuperäisten osakkeenomistajien ja pankin hybridipääomaa omistavien yksityisten sijoittajien osallistuminen rakenneuudistukseen.
7.6.3.1.1 Pankin oma osallistuminen: liiketoimintojen luovuttamiset ja kustannusten karsiminen
(385)
Pankki on luopunut merkittävistä liiketoiminnoista parantaakseen vakavaraisuuttaan. Se myi suuret puolalaiset ja turkkilaiset tytäryhtiönsä, mikä on parantanut sen pääomatilannetta noin 750 miljoonalla eurolla. Nämä myynnit ovat parantaneet myös pankin likviditeettiasemaa. Eurobank Properties -yhtiön pääomankorotuksen avulla pankki pystyi korottamaan pääomaansa 200 miljoonalla eurolla.
(386)
Rakenneuudistussuunnitelman mukaan tarkoituksena on myydä myös […] ja […] olevat omaisuuserät. Pankki on etenkin sitoutunut vähentämään kansainvälisten omaisuuseriensä määrän 8,77 miljardiin euroon. Kun otetaan huomioon jo toteutetut toimintojen supistamiset ja myynnit, pankki on edellä mainittujen lisävähennysten jälkeen vähentänyt merkittävästi maantieteellistä läsnäoloaan […]:ssa.
(387)
Lisäksi pankki on sitoutunut siihen, että se pienentää edelleen ulkomaisten toimintojensa kokoa, jos se tarvitsee Kreikan rahoitusvakausrahastosta yli 1 miljardin euron pääomasijoituksen. Tällaisessa skenaariossa pankki pienentäisi kansainvälisten omaisuuseriensä salkun enintään 3,5 miljardiin euroon. Jos toimenpiteen C pääomasijoitus on alle 1 miljardi euroa, yksityiset sijoittajat ovat sijoittaneet vähintään 1,5 miljardia euroa eli enemmän kuin Kreikan rahoitusvakausrahasto. Tällainen yksityisten sijoittajien suurempi osallistuminen vähentäisi merkittävästi tarvittavan tuen määrää ja parantaisi siten vastuunjakoa.
(388)
Pankki on myös antanut sitoumuksen siitä, että se myy suuren ja kannattavan vakuutusalan tytäryhtiönsä.
(389)
Rajoittaakseen pääomatarvettaan pankki on sitoutunut olemaan käyttämättä pääomaa ulkomaisten tytäryhtiöidensä tukemiseen tai niiden koon kasvattamiseen, kuten johdanto-osan 128 kappaleessa kuvattiin. Lisäksi pankki ei sitoumusten mukaan tee uusia yritysostoja.
(390)
Pankki on myös aloittanut kauaskantoisen kustannustenkarsintaohjelman, kuten 2.4.2 kohdassa todettiin. Sen kustannukset vähenevät edelleen vuoteen 2018 asti. […]
(391)
Kreikka on erityisesti sitoutunut siihen, että […] asti pankki ei maksa kenellekään työntekijälle tai johtajalle vuotuista kokonaispalkkaa (palkka, eläkemaksu, bonus), joka on suurempi kuin […]. Lisäksi jos Kreikan rahoitusvakausrahaston on merkittävä pankin osakkeita, Kreikka on sitoutunut soveltamaan vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaista palkkakattoa (151).
7.6.3.1.2 Aikaisempien osakkeenomistajien osallistuminen vastuunjakoon ja markkinoilta hankittu uusi pääoma
(392)
Kevään 2013 pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4) heikensi huomattavasti silloisten osakkeenomistajien osakkeiden arvoa. Kyseisten osakkeenomistajien omistusosuus väheni kevään 2013 pääomapohjan vahvistamista edeltäneestä 100 prosentista vain 1,44 prosenttiin. Komissio toteaa myös, ettei pankki ole maksanut käteisosinkoa vuoden 2008 jälkeen. Komissio suhtautuu myönteisesti siihen, että Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoittaa lisäpääomaa vain, jos pankki ei pysty hankkimaan sitä markkinoilta kohtuulliseksi katsotulla ja kahden riippumattoman arvioijan määrittämällä hinnalla.
7.6.3.1.3 Etuoikeudeltaan huonommassa asemassa olevien velkojien osallistuminen vastuunjakoon
(393)
Huonommassa etuoikeusasemassa olevat pankin velkojat ovat osallistuneet pankin rakenneuudistuskustannusten maksamiseen. Pankki toteutti useita velkojen hallintatoimia pääoman alullepanemiseksi. Vaihdettujen velkojen kokonaismäärä oli 748 miljoonaa euroa ja luovutusvoitto 565 miljoonaa euroa, kuten johdanto-osan 122 ja 123 kappaleessa on kuvattu.
(394)
Yhä voimassa olevia instrumentteja koskee johdanto-osan 133 kappaleessa kuvattu kuponkikorkokielto. Näin ollen komissio katsoo, että pankin yksityisten hybridisijoittajien asianmukainen vastuunjako on varmistettu ja näin rakenneuudistustiedonannon tätä koskevat vaatimukset on täytetty.
(395)
Ottaen huomioon 7.6.1 kohdassa käsitellyt seikat komissio katsoo lopuksi, että Kreikka on toteuttanut riittävät omaa osallistumista ja vastuunjakoa koskevat toimenpiteet rajatakseen tukitoimenpiteiden A, B1, B2, B3 ja B4 määrän välttämättömään.
7.6.3.2 Arviointi toimenpiteen C yhdenmukaisuudesta vuoden 2013 pankkitiedonannon kanssa
(396)
Vuoden 2013 pankkitiedonanto täydentää rakenneuudistustiedonantoa, ja siinä vaaditaan tehostettua vastuunjakoa sekä sitä, että pääomatukea saavat pankit toteuttavat lisätoimenpiteitä tuen rajaamiseksi välttämättömään. Vuoden 2013 pankkitiedonannon 29 kohdassa edellytetään jäsenvaltion osoittavan, että kaikki mahdollinen on tehty kyseisen tuen rajoittamiseksi välttämättömään vähimmäismäärään. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden on esitettävä pääoman hankkimista koskeva suunnitelma, varmistettava osakkeenomistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojien asianmukainen vastuunjako ja estettävä varojen ulosvirtaaminen ennen rakenneuudistuspäätöstä. Vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaan pääoman hankkimista koskevaan suunnitelmaan on sisällyttävä uusmerkintöjä, vapaaehtoisia velkojen hallintatoimia, pääomaa tuottavia omaisuuserien myyntejä, velkaantumista vähentäviä toimenpiteitä, voittovarojen jättäminen yritykseen sekä muita toimenpiteitä, kuten tiukkoja kuluihin ja palkkioihin liittyviä toimia.
(397)
Vuoden 2013 pankkitiedonannon 47 kohdassa määrätään, että kun pääomavajeet on todettu, pankin on estettävä varojen ulosvirtaaminen useilla toimenpiteillä, joilla pyritään samaan tulokseen kuin tavanomaisilla osingonjako- ja kuponkikorkokielloilla, yritysostokielloilla, hintajohtajana toimimista koskevilla kielloilla ja mainostamiskielloilla. Komissio toteaa, että pankki noudattaa jo tällaisia kieltoja, koska ne sisältyvät Kreikan toimittamaan sitoumusluetteloon, kuten johdanto-osan 133 kappaleessa on kuvattu, eikä pankki ole maksanut käteisosinkoja vuoden 2008 jälkeen.
(398)
Vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus (toimenpide C) muodostaa puskurin, joka kattaa Kreikan keskuspankin vuonna 2013 tekemässä ja 6 päivänä maaliskuuta 2014 julkistamassa stressitestissä määritellyt tulevat tappiot. Stressitestin tulokset osoittavat, että pankki tarvitsee 2 945 miljoonaa euroa lisäpääomaa kattaakseen tulevat tappionsa kyseisessä stressiskenaariossa. Toimenpide C kattaa vain pääomatarpeen, joka säilyy ennallaan, mikäli i) sitä ei voida kattaa uusilla omaisuuserien myynneillä tai pääomaa lisäävillä toimenpiteillä (komissio katsoo, että pankki on analysoinut kaikki mahdolliset omaisuuserien myynnit ja sitoutunut kaikkiin niihin, joilla voidaan vähentää pääomatarpeita Kreikan keskuspankille toimitetun pääomasuunnitelman puitteissa) ja ii) yksityiset sijoittajat eivät kata sitä huhtikuussa 2014 toteutettavan pääomakorotuksen puitteissa. Tästä syystä se ei anna pankille ylimääräistä pääomaa.
(399)
Kuten johdanto-osan 385-395 kappaleessa selitettiin, pankki on jo ennen stressitestiä toteuttanut toimenpiteitä minimoidakseen tarvittavan pääoman määrän. Jos pankki nykyisen pääomanhankintatoimen puitteissa onnistuu hankkimaan suurimman osan tarvittavasta pääomasta yksityisiltä sijoittajilta ja Kreikan rahoitusvakausrahaston maksama lisätuki jää alle 1 miljardin euron, pankin oma lisäosallistuminen ei ole tarpeen. Jos toimenpiteestä C maksettu tuki kuitenkin ylittää tämän määrän, pankin olisi asianmukaista myydä lisää toimintojaan.
(400)
Vastuunjaon osalta vuoden 2013 pankkitiedonannossa todetaan, että asianmukainen vastuunjako edellyttää osakkeenomistajien, hybridipääoman omistajien ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden osallistumista, ennen kuin pääomatukena annettava tuki myönnetään. Komissio panee merkille, että Kreikka on muuttanut kansallista lainsäädäntökehystään varmistaakseen, että huonommassa etuoikeusasemassa olevat velkojat osallistuvat pankin rakenneuudistuskustannusten maksamiseen, ennen kuin pankkiin sijoitetaan lisää pääomaa. Komissio panee merkille myös, että Kreikka on sitoutunut toteuttamaan toimenpiteet, joista säädetään Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 6 a artiklassa, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2014. Siinä säädetään pääomavajeen jakamisesta tarvittaessa pankin pääomainstrumenttien ja muiden huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkojen haltijoille. Vaikka tällainen vastuunjako tapahtuu vasta vuoden 2014 pääomapohjan vahvistamista koskevan sitoumuksen (toimenpide C) päivämäärän jälkeen, vuoden 2013 pankkitiedonannon 45 kohdan perusteella komissio katsoo, että lopputulos olisi kohtuuton, jos huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan ja hybridipääoman pakollinen muuntaminen täytyisi toteuttaa jo sitoumushetkellä. Jos pankki onnistuisi hankkimaan riittävästi yksityistä pääomaa kattaakseen koko Kreikan keskuspankin tekemässä stressitestissä määritetyn pääomatarpeensa, huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien muuntaminen olisi kohtuutonta. Kreikan sitoumus muuntaa huonommassa etuoikeusasemassa olevat velat omaksi pääomaksi, ennen kuin pankille tosiasiallisesti maksetaan pääomatukea, on tästä syystä riittävä varmistamaan asianmukaisen vastuunjaon.
(401)
Varmistaakseen, että pankin omistajat osallistuvat mahdollisimman paljon riittävän pääomapohjan palauttamiseen rakenneuudistusjakson aikana, Kreikka antoi sitoumuksen, jonka mukaan pankki ei rakenneuudistusjakson loppuun asti maksa osinkoja eikä kuponkikorkoja, joita se ei ole lain mukaan velvollinen maksamaan. Tällä tavoin pankki ei rakenneuudistustiedonannon 26 kohdan ja vuoden 2013 pankkitiedonannon 47 kohdan mukaisesti käytä valtiontukea omista varoista suoritettavan korvauksen maksamiseen silloin kun sen voitot eivät riitä tällaisten maksujen suorittamiseen.
(402)
Pankki on myös sitoutunut olemaan 31 päivään joulukuuta 2017 asti maksamatta kenellekään työntekijälle tai johtajalle vuotuista kokonaispalkkaa (palkka, eläkemaksu, bonus), joka on suurempi kuin Kreikan keskuspankin pääjohtajan vuotuinen kokonaispalkka (ottamatta huomioon pääjohtajan mahdollista vapaaehtoista osittaista luopumista palkasta). Lisäksi jos Kreikan rahoitusvakausrahaston on merkittävä pankin osakkeita, Kreikka on sitoutunut soveltamaan vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaista palkkakattoa (152).
(403)
Komission on arvioitava, täyttääkö tämä kaksi skenaariota kattava sitoumus vuoden 2013 pankkitiedonannossa asetetut vaatimukset.
(404)
Ensimmäisessä skenaariossa, jossa Kreikan rahoitusvakausrahasto ei itse asiassa sijoita uutta pääomaa pankkiin, toimenpiteeseen C sisältyvä tuki rajoittuu pelkkään pääomakorotusta koskevaan merkintäsitoumukseen eikä Kreikan rahoitusvakausrahasto maksa euroakaan, koska kaikki uudet osakkeet ovat yksityisten sijoittajien merkitsemiä. Vuoden 2013 pankkitiedonannon mukaan palkkoja koskeva rajoitus voi päättyä, kun tuki on maksettu takaisin. Tällaista mahdolliseen pääomakorotukseen liittyvään merkintäsitoumukseen sisältyvää tukea ei voida kuitenkaan maksaa takaisin, ellei kyseistä sitoumusta koskaan panna täytäntöön (koska valtio ei koskaan maksanut mitään varoja pankille). Tässä tilanteessa komissio voi hyväksyä, että palkkoja koskevaa rajoitusta sovelletaan vain määrätyn ajan. Komissio katsoo, että Kreikan tekemä, 31 päivään joulukuuta 2017 asti (eli kolmen vuoden ja kahdeksan kuukauden pituisen jakson, joka päättyy vuosi ennen rakenneuudistussuunnitelman päättymistä) kestävä sitoumus on vuoden 2013 pankkitiedonannon 38 kohdan viimeisen alakohdan asianmukaista soveltamista. Koska Kreikan keskuspankin pääjohtajan vuosipalkka on pienempi kuin vuoden 2013 pankkitiedonannon 38 kohdan toisessa alakohdassa asetettu katto ja koska tämä sitoumus koskee koko konsernia, komissio katsoo, että jos Kreikan rahoitusvakausrahasto ei merkitse yhtään osaketta suunnitellun pääomakorotuksen yhteydessä, Kreikan ehdottama sitoumus on vuoden 2013 pankkitiedonannon 38 kohdan mukainen.
(405)
Toisessa skenaariossa, jossa Kreikan rahoitusvakausrahaston olisi merkittävä pankin osakkeita, Kreikka sitoutui muuttamaan sitoumusta siten, että se on vuoden 2013 pankkitiedonannon mukainen. Komissio toteaa, että jos Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsisi osakkeita, palkkakaton kestoa olisi vuoden 2013 pankkitiedonannon noudattamiseksi muutettava siten, että se kestää rakenneuudistussuunnitelman päättymiseen 31 päivänä joulukuuta 2018 asti tai tuen takaisinmaksua vastaavaan transaktioon asti, jos tämä tapahtuu aiemmin. Koska pankki ei voi maksaa takaisin kantaosakkeita, komissio hyväksyy, että osakkeiden myynnin jälkimarkkinoilla voitolla voitaisiin katsoa vastaavan takaisinmaksua.
(406)
Päätelmänä voidaan todeta, että Kreikan antama palkkojen rajoittamista koskeva sitoumus on molemmissa skenaarioissa vuoden 2013 pankkitiedonannon vaatimusten mukainen.
(407)
Vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa edellytetään valtiolle maksettavan korvauksen osalta, että uusia osakkeita lasketaan liikkeeseen alennetulla markkinahinnalla, kun laimentumisvaikutus on otettu huomioon. Komissio toteaa, että tämän vaatimuksen tarkoituksena on varmistaa, että valtio saa riittävän korvauksen osakeomistuksestaan pankissa ja että aikaisempien osakkeenomistajien osakkeiden arvo heikkenee vastaavasti. Toimenpiteen C tapauksessa valtio on jo pankin suurin osakkeenomistaja, jolla on yli 90 prosenttia osakkeista. Tästä syystä liiallinen alennus markkinahinnasta pienentäisi valtion toimenpiteestä B4 saamaa korvausta ja saattaisi merkitä tukea sijoittajille, jos alennuksessa aliarvostetaan pankin arvo. Tällaisen tilanteen välttämiseksi merkintähinta ei voi olla alempi kuin kahden riippumattoman arvioijan tekemien arvonmääritysten perusteella määritetty pohjahinta. Tästä syystä hinnanmääritystä koskevat yksityiskohtaiset määräykset suojelevat Kreikan rahoitusvakausrahastoa uusien sijoittajien aiheuttamalta liialliselta laimentumisvaikutukselta ja varmistavat samalla, että Kreikan rahoitusvakausrahasto merkitsee uusia osakkeita hinnalla, joka vastaa pankin arvoa. Näissä olosuhteissa komissio voi hyväksyä, että uudet osakkeet voidaan laskea liikkeeseen pienemmällä alennuksella nykyisestä markkinahinnasta kuin vuonna 2011 annetussa voimassaolon jatkamista koskevassa tiedonannossa edellytetään, ja se pitää pohjahintaa hyväksyttävänä.
(408)
Jos osakkeet olisi laskettu liikkeeseen korkeammalla hinnalla, tämä olisi voinut ehkäistä yksityisten sijoittajien osallistumista pääomakorotukseen ja siten rajoittanut yksityisen pääoman hankkimista.
(409)
Näin ollen komissio katsoo, että oman osallistumisen ja vastuunjaon taso on toimenpiteen C osalta asianmukainen.
7.6.3.3 Päätelmä omasta osallistumisesta ja vastuunjaosta
(410)
Komissio toteaa, että verrattuna valtiolta saatuun yhteenlaskettuun pääomapohjan vahvistamiseen, oma osallistuminen ja vastuunjako omaisuuserien myynnin muodossa on paljon vähäisempää kuin mitä komissio tavallisesti pitäisi riittävänä. Kun kuitenkin otetaan huomioon edellä 7.6.1 kohdassa esitetyt seikat, joiden nojalla komissio voi hyväksyä vähäisemmän oman osallistumisen ja vastuunjaon, rakenneuudistussuunnitelman voidaan katsoa sisältävän riittävät omaa osallistumista ja vastuunjakoa koskevat toimenpiteet.
(411)
Rakenneuudistussuunnitelma on myös toimenpiteen C osalta vuoden 2013 pankkitiedonannon vaatimusten mukainen.
7.6.4 Toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi
(412)
Rakenneuudistustiedonannossa edellytetään, että rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotetaan toimenpiteitä kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi ja pankkialan kilpailukyvyn varmistamiseksi. Lisäksi näillä toimenpiteillä olisi myös puututtava moraalikatoon liittyviin kysymyksiin ja varmistettava, että valtiontukea ei käytetä kilpailun vastaisen toiminnan rahoittamiseen.
(413)
Rakenneuudistustiedonannon 31 kohdassa todetaan, että arvioidessaan tuen määrää ja siitä aiheutuvaa kilpailun vääristymistä komission on otettava huomioon sekä myönnetyn valtiontuen absoluuttinen että suhteellinen määrä samoin kuin vastuunjakoaste ja rahoituslaitoksen asema markkinoilla rakenneuudistuksen jälkeen. Tässä suhteessa komissio muistuttaa, että pankki on saanut valtiolta pääomaa määrän, joka vastaa 16:ta prosenttia sen riskipainotetuista omaisuuseristä (toimenpide C pois lukien). Toimenpiteen C ansiosta pankki saa lisäksi sitoumuksen 2 864 miljardin euron lisäsijoituksesta, joka nostaisi yhteenlasketun pääomatuen 23,7 prosenttiin pankin riskipainotetuista omaisuuseristä. Pääomatuen lisäksi pankki on saanut myös maksuvalmiustukea. Pankki on saanut maksuvalmiustakauksia, joiden määrä oli 13 600 miljoonaa euroa 15 päivänä huhtikuuta 2011 ja 13 932 miljoonaa euroa 30 päivänä marraskuuta 2013, mikä vastasi 17:ää prosenttia pankin taseesta kyseisenä päivämääränä. Pankki hyötyi myös valtion takaamasta maksuvalmiusavusta, jonka määrä oli 12 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2012, mikä vastasi 18:aa prosenttia pankin taseesta kyseisenä päivämääränä. Tarve toteuttaa toimenpiteitä mahdollisen kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi on siis perusteltu, kun otetaan huomioon tämä tuen suhteellisen suuri määrä. Lisäksi pankin markkinaosuus Kreikassa on suuri, sillä sen markkinaosuus lainoista oli 17 prosenttia ja talletuksista 12 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 2012. New TT Bankin ja Nea Proton Bankin ostot kasvattivat pankin markkinaosuuksia 20,7 prosenttiin lainojen ja 18,8 prosenttiin talletusten osalta syyskuussa 2013 (153).
(414)
Komissio muistuttaa, että pankin vaikeudet johtuvat lähinnä ulkoisista häiriöistä, kuten Kreikan valtionvelkakriisistä ja pitkästä taantumasta, joka on häirinnyt Kreikan taloutta vuodesta 2008, kuten Eurobankia koskevan menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 69 kappaleessa huomautettiin. Tarve puuttua moraalikatokysymyksiin on vähentynyt, koska pankki ei näytä ottaneen liiallisia riskejä. Kuten 7.6.1 kohdassa esitettiin, tukitoimenpiteiden kilpailua vääristävä vaikutus ja siten myös kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden tarve on näiden tekijöiden valossa pienempi. Näiden syiden perusteella komissio voi poikkeuksellisesti hyväksyä sen, että huolimatta tuen suuresta määrästä rakenneuudistussuunnitelmassa ei kaavailla taseen supistamista tai Kreikassa olevien lainojen vähentämistä.
(415)
Komissio huomauttaa kuitenkin, että valtion toteuttamat pääomapohjan vahvistamiset antoivat pankille mahdollisuuden jatkaa pankkitoimintaansa ulkomaanmarkkinoilla ja vakuutustoimintaansa Kreikassa.
(416)
Tässä suhteessa komissio panee merkille jo toteutettujen toiminnan supistamisten ja rakenneuudistusten lisäksi pankin sitoumuksen myydä vakuutustoimintonsa […] mennessä sekä sen sitoumuksen pienentää kansainvälisten omaisuuseriensä kokoa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä, mikä luultavasti merkitsee lisää omaisuuserien myyntejä […]:ssa ja […]:ssa, samoin kuin sen sitoumuksen olla käyttämättä tukea kyseisten yritysten kasvun rahoittamiseen. Komissio pitää oikeasuhteisena, että ulkomaisia omaisuuseriä on vähennettävä enemmän, jos Kreikan rahoitusvakausrahasto maksaa toimenpiteestä C pankille yli 1 miljardi euroa lisäpääomatukea. Kuten johdanto-osan 295 kappaleessa todettiin, tällaisen maksun toteutuessa tuki vääristäisi kilpailua enemmän kuin pelkkä sitoumus osallistua pääomakorotukseen. Jos sijoitettu lisäpääoma kuitenkin on alle 1 miljardi euroa, se edellyttää yksityisten sijoittajien suurempaa osallistumista vähintään 1,5 miljardilla eurolla. Lisäksi suurempi yksityinen osallistuminen lisäisi vastuunjakoa, kuten johdanto-osan 388 kappaleessa on todettu. Rakenneuudistustiedonannon 31 kohdassa todetaan, että sekä valtiolta saadusta tuesta maksettu hinta että vastuunjakoaste otetaan huomioon arvioitaessa vastuunjakoon liittyviä toimenpiteitä. Tästä syystä kilpailun lisävääristyminen jää rajalliseksi, jos Kreikan rahoitusvakausrahasto sijoittaa vähemmän kuin 1 miljardi euroa.
(417)
Kreikka on myös sitoutunut yritysostokieltoon, jolla varmistetaan, että pankki ei käytä myönnettyä valtiontukea uusien yritysten ostamiseen. Tämän kiellon avulla varmistetaan, että tukea käytetään ainoastaan tukemaan Kreikassa harjoitettavan pankkitoiminnan elinkelpoisuuden palauttamista eikä kasvuun esimerkiksi ulkomaanmarkkinoilla.
(418)
Sitoumuksella laskea Kreikassa olevista talletuksista maksettavaa korkoa sen kestämättömän korkealta tasolta varmistetaan myös, että tukea ei käytetä rahoittamaan kestämättömiä talletustenhankintastrategioita, jotka vääristävät kilpailua Kreikan markkinoilla. Vastaavasti sitoumuksella soveltaa uusien lainojen hinnoittelun osalta tiukkoja suuntaviivoja, jotka perustuvat asianmukaiseen luottoriskin arviointiin, estetään pankkia vääristämästä kilpailua Kreikan markkinoilla asiakkaille myönnettävien lainojen sopimattomilla hinnoittelustrategioilla.
(419)
Kun otetaan huomioon 7.6.1 kohdassa kuvattu erityistilanne ja rakenneuudistussuunnitelman sisältämät toimenpiteet, komissio katsoo, että suojakeinot kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi ovat riittävät.
7.7 SEURANTA
(420)
Rakenneuudistustiedonannon 5 jakson mukaan tarvitaan säännöllisesti annettavia kertomuksia, jotta komissio voi tarkistaa, että rakenneuudistussuunnitelmaa toteutetaan moitteettomasti. Kuten sitoumuksissa todetaan (154), Kreikka varmistaa, että toimitsijamies, jonka pankki on jo nimittänyt ja jonka nimityksen komissio on hyväksynyt, seuraa sitoumuksia, jotka Kreikka on antanut Kreikassa ja ulkomailla harjoitettavan toiminnan rakenneuudistuksesta sekä hallinto- ja ohjausjärjestelmästä ja kaupallisista toiminnoista. Tästä syytä komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelman toteutuksen asianmukainen seuranta on varmistettu.
8. PÄÄTELMÄT
(421)
Komissio katsoo, että Kreikka on toteuttanut sääntöjenvastaisesti tukitoimenpiteet SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN) ja näin rikkonut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, koska kyseiset toimenpiteet toteutettiin ennen niiden virallista ilmoittamista. Komissio katsoo kuitenkin, että rakenneuudistussuunnitelma yhdessä liitteissä esitettyjen sitoumusten kanssa varmistaa pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen, on vastuunjaon ja oman osallistumisen osalta riittävä ja asianmukainen ja oikeasuhteinen tasapainottamaan tässä päätöksessä tarkasteltujen tukitoimenpiteiden kilpailua vääristävät vaikutukset. Rakenneuudistussuunnitelma ja toimitetut sitoumukset täyttävät rakenneuudistustiedonannon kriteerit, ja siksi tukitoimenpiteiden voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Seuraavat Kreikan toteuttamat tai suunnittelemat toimenpiteet ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea:
a)
Kreikan keskuspankin Eurobank Ergasias SA:lle, jäljempänä ’Eurobank’, myöntämä ja Helleenien tasavallan takaama maksuvalmiusapu (toimenpide L2);
b)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille joulukuussa 2012 myöntämä 1 341 miljoonan euron suuruinen toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2);
c)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille 21 päivänä joulukuuta 2012 antama 528 miljoonan euron suuruinen sitoumuskirje (toimenpide B3);
d)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille toukokuussa 2013 myöntämä 5 839 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4);
e)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 3864/2010, sellaisena kuin se on muutettuna, nojalla myöntämä 2 864 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus sen jälkeen, kun ylimääräinen yhtiökokous oli 12 päivänä huhtikuuta 2014 hyväksynyt 2 864 miljoonan euron suuruisen pääomakorotuksen (toimenpide C);
f)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankille 28 päivänä elokuuta 2013 myöntämä 395 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide NP3).
2. Huhtikuun 16 päivänä 2014 toimitetun Eurobank-konsernia (Eurobank Ergasias S.A ja kaikki sen kreikkalaiset ja muut tytäryhtiöt ja konttorit, sekä pankkialalla että sen ulkopuolella toimivat) koskevan rakenneuudistussuunnitelman sekä Kreikan 16 päivänä huhtikuuta 2014 toimittamien sitoumusten valossa seuraava valtiontuki soveltuu sisämarkkinoille:
a)
Kreikan toukokuussa 2009 pääomapohjan vahvistamistoimenpiteestä Eurobankille myöntämä 950 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide A);
b)
Kreikan keskuspankin Eurobankille heinäkuusta 2011 lähtien myöntämä ja Kreikan takaama maksuvalmiusapu, jonka määrä oli 12 miljardia euroa 31 päivänä joulukuuta 2012 (toimenpide L2);
c)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille toukokuussa 2012 myöntämä 3 970 miljoonan euron suuruinen ensimmäinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B1);
d)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille joulukuussa 2012 myöntämä 1 341 miljoonan euron suuruinen toinen väliaikaisrahoitus (toimenpide B2);
e)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille 21 päivänä joulukuuta 2012 antama 528 miljoonan euron suuruinen sitoumuskirje (toimenpide B3);
f)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Eurobankille toukokuussa 2013 myöntämä 5 839 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistaminen (toimenpide B4);
g)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Kreikan rahoitusvakausrahastosta annetun lain 3864/2010, sellaisena kuin se on muutettuna, nojalla Eurobankille myöntämä 2 864 miljoonan euron suuruinen pääomapohjan vahvistamista koskeva sitoumus sen jälkeen, kun ylimääräinen yhtiökokous oli 12 päivänä huhtikuuta 2014 hyväksynyt 2 864 miljoonan euron suuruisen pääomakorotuksen (toimenpide C);
h)
Kreikan Proton Bankille toukokuussa 2009 myöntämä 80 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide Pr1);
i)
Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston ja Kreikan rahoitusvakausrahaston Proton Bankista Nea Proton Bankiin siirretyille toiminnoille lokakuussa 2011 ja toukokuussa 2012 myöntämä 1 121,6 miljoonan euron suuruinen kokonaisrahoitusvajeen rahoitus (toimenpide NP1);
j)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankille lokakuussa 2011, helmikuussa 2012, elokuussa 2012 ja joulukuussa 2012 myöntämä yhteensä 515 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide NP2);
k)
Kreikan rahoitusvakausrahaston Nea Proton Bankille 28 päivänä elokuuta 2013 myöntämä 395 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide NP3);
l)
Kreikan talletus- ja investointitakausrahaston ja Kreikan rahoitusvakausrahaston T Bankista Hellenic Postbankiin, jäljempänä ’TT Bank’, siirretyille toiminnoille joulukuussa 2011 ja helmikuussa 2013 myöntämä yhteensä 677 miljoonan euron suuruinen kokonaisrahoitusvajeen rahoitus (toimenpide T);
m)
Kreikan TT Bankille toukokuussa 2009 myöntämä 224,96 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide TT);
n)
Kreikan rahoitusvakausrahaston TT Bankista New Hellenic Postbankiin, jäljempänä ’New TT Bank’, siirretyille toiminnoille tammi- ja kesäkuussa 2013 myöntämä yhteensä 3 732,6 miljoonan euron suuruinen kokonaisrahoitusvajeen rahoitus (toimenpide NTT1);
o)
Kreikan rahoitusvakausrahaston New TT Bankille 29 päivänä tammikuuta 2013 myöntämä 500 miljoonan euron suuruinen pääomasijoitus (toimenpide NTT2).
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.
Tehty Brysselissä 29 päivänä huhtikuuta 2014.