RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1371/2013
af 16. december 2013
om udvidelse af den endelige antidumpingtold, der er indført ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 791/2011 på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina, til også at omfatte importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien og Indonesien
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 13,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1 Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 791/2011 (2) (»den oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på 62,9 % på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) for alle andre virksomheder end dem, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i nævnte forordning og bilag 1 hertil. Disse foranstaltninger er de gældende foranstaltninger, og den undersøgelse, der førte til foranstaltningerne, er den oprindelige undersøgelse.
(2)
De gældende foranstaltninger er tidligere blevet udvidet til at omfatte Malaysia ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 672/2012 (3) og Taiwan og Thailand ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 21/2013 (4).
1.2 Anmodning
(3)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) modtog den 25. februar 2013 en anmodning i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, om en undersøgelse af den mulige omgåelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina og om at gøre importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien til genstand for registrering, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien og Indonesien.
(4)
Anmodningen blev indgivet af Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras »Stikla Skiedra« AS og Vitrulan Technical Textiles GmbH, som er fire EU-producenter af visse åben mesh-stoffer af glasfibre.
(5)
Anmodningen indeholdt tilstrækkelige umiddelbare beviser for, at der skete en betydelig ændring i handelsmønstret efter indførelsen af de gældende foranstaltninger, for så vidt angår eksporten fra Kina, Indien og Indonesien til Unionen, for hvilken der ikke er nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af de gældende foranstaltninger. Årsagen til det ændrede handelsmønster hævdes at være omladning af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina via Indien og Indonesien og/eller urigtig oprindelsesangivelse af de kinesiske produkter.
(6)
Desuden tydede beviserne på, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger blev undergravet, både i henseende til mængde og pris. Det fremgik af beviserne, at den øgede import fra Indien og Indonesien fandt sted til priser under den ikke-skadevoldende pris, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.
(7)
Endelig var der bevis for, at priserne på visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien var dumpingpriser i forhold til den normale værdi, der var blevet fastsat for samme vare i den oprindelige undersøgelse.
1.3 Indledning
(8)
Efter at have hørt det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der forelå tilstrækkelige umiddelbare beviser til at indlede en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, og den iværksatte derfor en undersøgelse ved Kommissionens forordning (EU) nr. 322/2013 (5) (»indledningsforordningen«). I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, pålagde Kommissionen ved indledningsforordningen desuden toldmyndighederne at registrere importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien.
1.4 Undersøgelsen
(9)
Kommissionen underrettede officielt myndighederne i Kina, Indien og Indonesien, eksporterende producenter i disse lande og de importører i Unionen, som den vidste, var berørt af sagen, samt EU-erhvervsgrenen om indledningen af undersøgelsen. Der blev fremsendt spørgeskemaer til producenter/eksportører i Kina, Indien og Indonesien, som Kommissionen kendte, eller som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i betragtning 15 i indledningsforordningen. Der blev ligeledes fremsendt spørgeskemaer til importører i Unionen. De interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsforordningen. Alle parter blev underrettet om, at manglende samarbejdsvilje kunne medføre anvendelse af grundforordningens artikel 18 og afgørelser truffet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.
(10)
To eksporterende producenter i Indien og én ikke-forretningsmæssigt forbunden importør i Unionen gav sig til kende og indsendte besvarelser af spørgeskemaet. Senere meddelte EU-importøren Kommissionen, at den importerede andre produkter og ikke tidligere har importeret de undersøgte varer. Ingen eksporterende producenter i Indonesien indsendte en besvarelse. Følgende eksporterende producenter i Indien indsendte en besvaret fritagelsesformular:
-
Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (»Montex«) og
-
Urja Products Pvt.Ltd.
(11)
Derefter underrettede Urja Products Pvt.Ltd Kommissionen om, at virksomheden ikke fremstiller den undersøgte vare, og at dens varer har forskellige tekniske egenskaber og forskellige anvendelsesformål (henhørende under andre KN-koder). Derfor blev der kun foretaget kontrolbesøg hos Montex.
1.5 Undersøgelsesperiode
(12)
Undersøgelsen omfattede perioden fra 1. april 2009 til 31. marts 2013 (»UP«). Der blev indhentet oplysninger for UP med henblik på bl.a. at undersøge den påståede ændring i handelsmønstret. For rapporteringsperioden 1. april 2012 til 31. marts 2013 (»RP«) blev der indhentet mere detaljerede oplysninger med henblik på at undersøge den mulige undergravning af de gældende foranstaltningers afhjælpende virkninger og forekomsten af dumping.
2. UNDERSØGELSESRESULTATER
2.1 Generelle betragtninger
(13)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev vurderingen af, om der forekom omgåelse, foretaget ved successivt at analysere, om der var sket en ændring i mønstret for handelen mellem Kina, Indien, Indonesien og Unionen, om denne ændring skyldtes en praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke forelå nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden, om der forelå beviser for skade eller for, at de afhjælpende virkninger af tolden undergraves i henseende til priserne på og/eller mængderne af den undersøgte vare, og om der eventuelt var bevis for dumping i forhold til de tidligere fastslåede normale værdier for samme vare, i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2.
2.2 Den pågældende vare og den undersøgte vare
(14)
Den pågældende vare er, som fastlagt i den oprindelige undersøgelse: åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, undtagen glasfiberskiver, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, og som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 7019 51 00 og ex 7019 59 00.
(15)
Den undersøgte vare er den samme som den, der er beskrevet i den foregående betragtning, men afsendt fra Indien og Indonesien, uanset om den har oprindelse i Indien og Indonesien.
(16)
Det fremgik af undersøgelsen, at åben mesh-stoffer af glasfibre som defineret ovenfor, der blev eksporteret fra Kina til Unionen, og åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien til Unionen har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål, og de bør derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
2.3 Samarbejdets omfang
2.3.1 Indien
(17)
Som anført i betragtning 10 indleverede kun to indiske virksomheder besvarede fritagelsesformularer. Da en af dem, Urja Products Pvt.Ltd ikke blev anset for at være producent af den undersøgte vare, var der kun én samarbejdende virksomhed, nemlig Montex. Virksomheden tegnede sig kun for 1 % af den samlede eksport fra Indien til Unionen i. Dette førte til anvendelsen af grundforordningens artikel 18, stk. 1, og konklusionerne med hensyn til Indien blev baseret på de foreliggende faktiske oplysninger.
2.3.2 Indonesien
(18)
Som anført i betragtning 10 indgav ingen indonesiske virksomheder en spørgeskemabesvarelse. De indonesiske virksomheder samarbejdede ikke. Dette førte til anvendelsen af grundforordningens artikel 18, og til at konklusionerne med hensyn til Indonesien blev baseret på de foreliggende faktiske oplysninger.
2.3.3 Kina
(19)
De kinesiske eksporterende producenter samarbejdede ikke. Dette førte til anvendelsen af grundforordningens artikel 18, og til at konklusionerne med hensyn til Indonesien blev baseret på de foreliggende faktiske oplysninger.
2.4 Ændring i handelsmønstret
(20)
For at fastslå, om der var sket en ændring i handelsmønstret, blev importen af den undersøgte vare fra Indien og Indonesien til Unionen og eksporten af den undersøgte vare fra Kina til Indien og Indonesien vurderet. Denne import blev fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 1, i betragtning af det relativt begrænsede eller manglende samarbejde fra indiske, indonesiske og kinesiske virksomheders side (se punkt 2.3 ovenfor).
(21)
I den forbindelse blev Comext-statistikker (6), handelsstatistikker fra Indien og Indonesien fra de respektive nationale myndigheder og statistikker fra Global Trade Information Services (7) anvendt ved analysen. De regnskabsår, som begynder den 1. april og slutter den 31. marts, blev anvendt for at kunne etablere 12 måneders perioder.
(22)
Den importmængde, der er registreret i Comext-statistikkerne, dækker en større varegruppe end den pågældende vare og den undersøgte vare. På grundlag af skøn fra EU-erhvervsgrenen kunne det dog fastslås, at en væsentlig del af denne importmængde dækkede den pågældende vare og den undersøgte vare. Disse oplysninger kunne således anvendes til at fastslå en ændring i handelsmønstret.
2.4.1 Import til Unionen
(23)
Comext-statistikkerne viser en betydelig ændring i handelsmønstret i løbet af UP (se tabel 1 nedenfor).
Tabel 1
Importmængder (mio. m2) (8)
April 2009/marts 2010
April 2010/marts 2011
April 2011/marts 2012
April 2012/marts 2013
Kina
288,40
385,85
110,30
85,93
Indien
0,35
0,28
0,89
13,13
Indonesien
0,004
0,16
3,22
33,31
Kilde: Comext-statistikker
Import fra Kina
(24)
Ifølge Comext-statistikkerne faldt importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen markant efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger i februar 2011 (9) og endelige foranstaltninger i august 2011 (10). Ovenstående tabel 1 viser, at mellem 2010/11 og 2011/12 faldt importen til Unionen fra Kina fra 385,85 mio. m2 til 110,30 mio. m2 (med ca. 70 %), og mellem 2010/11 og 2012/13 faldt den yderligere (med ca. 80 %) til 85,9 mio. m2.
Import fra Indien
(25)
Ifølge Comext-statistikkerne udgjorde de mængder, der blev importeret fra Indien til Unionen, i regnskabsåret 2009/2010 0,35 mio. m2, i regnskabsåret 2010/2011 udgjorde de 0,28 mio. m2, og de steg kraftigt mellem 2011/12 og 2012/13 og nåede op på 13,13 mio. m2 i regnskabsåret 2012/13.
(26)
Som anført i betragtning 17, eksporterede Montex en meget lille mængde til Unionen af den undersøgte vare i undersøgelsesperioden - i forhold til den samlede eksport fra Indien svarer det til 1 % af eksporten fra Indien til Unionen i perioden 2012/2013. Det blev endvidere konstateret, at Montex eksporterer den undersøgte vare under en forkert KN-kode, nemlig 7019 52. Eksporten skal derfor tilføjes til Comext-statistikkerne som vist i tabel 1 ovenfor.
Import fra Indonesien
(27)
Ifølge Comext-statistikkerne udgjorde de mængder, der blev importeret fra Indonesien til Unionen, i regnskabsåret 2009/2010 0,004 mio. m2, i regnskabsåret 2010/2011 udgjorde de 0,16 mio. m2, og de steg kraftigt mellem 2011/12 og 2012/13, fra 3,22 mio. m2 til 33,31 mio. m2 i regnskabsåret 2012/13.
2.4.2 Eksport fra Kina til Indien og Indonesien
(28)
Der blev også observeret en markant stigning i eksporten fra Kina til Indien og Indonesien i samme periode.
Tabel 2
Importmængder (mio. m2)
April 2009/marts 2010
April 2010/marts 2011
April 2011/marts 2012
April 2012/marts 2013
Indien
4,80
16,35
18,38
29,28
Indonesien
5,78
4,01
8,94
11,54
Kilde: Toldstatistikker fra Kina
Eksport fra Kina til Indien
(29)
Ifølge kinesiske toldstatistikker steg importen fra Kina til Indien af den undersøgte vare fra 4,8 mio. m2 i regnskabsåret 2009/2010 til 29,3 mio. m2 i regnskabsåret 2012/13.
Eksport fra Kina til Indonesien
(30)
Ifølge kinesiske toldstatistikker steg importen fra Kina til Indonesien af den undersøgte vare fra 5,78 mio. m2 i regnskabsåret 2009/2010 til 11,54 mio. m2 i regnskabsåret 2012/13.
2.4.3 Konklusion om ændringen i handelsmønstret
(31)
Det samlede fald i eksporten fra Kina til Unionen og den sideløbende stigning i eksporten fra Indien og Indonesien til Unionen og eksporten fra Kina til Indien og Indonesien efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger i februar 2011 og endelige foranstaltninger i august 2011 udgør en ændring i handelsmønstret mellem de ovennævnte lande på den ene side og disse landes eksport til Unionen på den anden side.
2.5 Omgåelsens art
(32)
Ifølge grundforordningens artikel 13, stk. 1, skal ændringen i handelsmønstret skyldes praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke foreligger nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden. Ovennævnte praksis, forarbejdning eller bearbejdning omfatter blandt andet forsendelse af den vare, der er omfattet af foranstaltninger, via tredjelande i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 2.
(33)
I løbet af undersøgelsen blev der fundet beviser for omladning via Indonesien og Indien og/eller ukorrekte oprindelsescertifikater. En del af importen af den pågældende vare til Unionen blev f.eks. omladet via Dubai eller Singapore med oprindelsescertifikater i Indonesien/Indien og en del af importen til Unionen blev omladet via en indisk virksomhed, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Manglende samarbejde fra producenterne af den undersøgte vare, undtagen Montex, er også et tegn på, at der ikke er nogen egentlig produktion i Indonesien og Indien, som kunne begrunde eksportniveauet fra Indonesien og Indien til Unionen. Det kan med rimelighed forventes, at hvis der er tale om egentlige producenter, vil de forsøge at skille sig ud fra omgåelsen ved i det hele taget at deltage i denne undersøgelse. Desuden fremgik det ikke af undersøgelsen, at der var beviser for en egentlig produktion i de to berørte lande, bortset fra i forbindelse med Montex. Endvidere tyder den kraftige stigning i importen fra disse to lande på, at de kinesiske varer er blevet omladet til Unionen via Indien og Indonesien, og/eller at der findes ukorrekte certifikater for oprindelse.
(34)
Det blev således bekræftet, at der fandt omladning sted af varer med oprindelse i Kina via Indien og Indonesien.
2.6 Utilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af antidumpingtolden
(35)
Undersøgelsen afslørede ikke nogen anden gyldig grund eller økonomisk begrundelse for omladningen end undgåelse af de gældende foranstaltninger over for den pågældende vare. Der fremkom ikke nogen elementer ud over tolden, som kunne betragtes som en kompensation for de omkostninger, navnlig vedrørende transport og lastning, der er forbundet med omladning af åben mesh-stoffer af glasfibre fra Kina via Indien og Indonesien.
2.7 Undergravning af antidumpingtoldens afhjælpende virkninger
(36)
Det blev derefter vurderet, om importen af den undersøgte vare til Unionen havde undergravet de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger i henseende til priser og mængder. Der blev anvendt oplysninger fra Comext som de bedste foreliggende oplysninger om mængder og priser på eksporten fra de ikke-samarbejdsvillige virksomheder i Indien og Indonesien. De således fastsatte priser blev sammenlignet med den skadestærskel, der var blevet fastsat for EU-erhvervsgrenen i betragtning 74 i den oprindelige forordning.
(37)
Stigningen i importen fra Indien til Unionen fra 0,35 mio. m2 i 2009/2010 til 13,10 mio. m2 i RP var betydelig med hensyn til mængde, sammenlignet med (meget lave) importmængder fra Indien inden de foreløbige foranstaltninger blev indført i 2009/2010. Stigningen i importen fra Indonesien til Unionen fra 0,04 mio. m2 i 2009/2010 til 33,31 mio. m2 i RP blev anset for betydelig med hensyn til mængde, sammenlignet med (meget lave) importmængder fra Indonesien inden de foreløbige foranstaltninger blev indført i 2009/2010.
(38)
For at vurdere, om de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger undergraves med hensyn til priser, blev priserne på importen fra Indonesien og Indien sammenlignet med den skadestærskel, der var blevet fastsat ved den oprindelige forordning. Skadetærsklen som fastsat i den oprindelige forordning blev justeret for inflation. Den vejede gennemsnitlige eksportpris for eksporten fra Indien og Indonesien blev justeret for omkostninger efter import og for de kvalitetsjusteringer, der var blevet fastsat i den oprindelige undersøgelse af importen fra Kina. Sammenligningen viste betydeligt lavere eksportpriser for eksporten fra de pågældende lande til Unionen. Det konkluderedes derfor, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger undergraves, både i henseende til mængde og pris.
2.8 Bevis for dumping
(39)
I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev det endeligt undersøgt, om der var bevis for dumping.
(40)
I den oprindelige forordning blev den normale værdi fastsat på grundlag af priser i Canada, der i forbindelse med den undersøgelse fandtes at være et passende markedsøkonomisk referenceland for Kina. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev den normale værdi som fastsat i den oprindelige undersøgelse anvendt.
(41)
Eksportpriserne fra Indien og Indonesien blev baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Eksportprisen var den gennemsnitlige eksportpris for visse åben mesh-stoffer af glasfibre af hver af de to berørte lande i RP, som indberettet til Comext. Eksporten af den indiske virksomhed Montex blev ikke afspejlet i de statistiske data på grund af ukorrekt klassificering af deres produkter (se betragtning 25 ovenfor), og blev ikke anvendt til beregningen af dumpingmargenen.
(42)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Følgelig blev der justeret for forskelle i transport-, forsikrings- og emballeringsomkostninger. Eftersom de data, der var til rådighed, ikke gjorde det muligt at fastsætte størrelsen af de tilpasninger, der skulle foretages, måtte justeringerne fastsættes på baggrund af de bedste foreliggende oplysninger. Justeringerne blev således baseret på en procentsats, der beregnedes som andelen af de samlede transport-, forsikrings- og emballeringsomkostninger i forhold til værdien af cif-salgstransaktionerne til Unionen fra de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter i den oprindelige undersøgelse.
(43)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, beregnet ved at sammenligne den vejede gennemsnitlige normale værdi som fastsat i den oprindelige forordning og de to pågældende landes tilsvarende vejede gennemsnitlige eksportpriser i denne undersøgelses RP, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(44)
Det fremgik af sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris, at der fandt dumping sted.
3. FORANSTALTNINGER
(45)
I betragtning af ovenstående konkluderedes det, at den endelige antidumpingtold på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina blev omgået ved omladning via Indien og Indonesien som omhandlet i grundforordningens artikel 13, stk. 1.
(46)
I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 1, første punktum, bør de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare derfor udvides til at gælde for import af den undersøgte vare, dvs. samme vare, men afsendt fra Indien og Indonesien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien og Indonesien.
(47)
De foranstaltninger, der skal udvides, bør være dem, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 791/2011, »for alle andre virksomheder«, dvs. en endelig antidumpingtold på 62,9 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet.
(48)
Der bør opkræves told på den registrerede import af visse åben mesh-stoffer af glasfibre afsendt fra Indien og Indonesien i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, hvori det fastsættes, at alle udvidede foranstaltninger skal gælde for varer, som blev importeret til Unionen under den registrering, der blev indført ved indledningsforordningen.
4. ANMODNINGER OM FRITAGELSE
4.1 Indien
(49)
Som anført i betragtning 10 gav to eksporterende producenter sig til kende efter indledningen af proceduren, indsendte besvarede spørgeskemaer og anmodede om fritagelse i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4, - Montex og Urja Products.
(50)
Som anført i betragtning 11, blev det konstateret, at en af de to virksomheder, Urja Products, ikke fremstiller den undersøgte vare. Fritagelsen i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4, finder ikke anvendelse på den pågældende virksomhed.
(51)
Det blev konstateret, at Montex ikke var involveret i omgåelsen som omfattet af denne undersøgelse. Virksomheden godtgjorde, at den er en egentlig producent, hvis produktionskapacitet er større end mængden af eksport af den undersøgte vare til Unionen. Virksomheden indsendte et komplet sæt oplysninger, og der blev udført kontrolbesøg på stedet. De oplysninger, der blev efterprøvet i forbindelse med etableringen af virksomheden, køb af maskiner, produktionsproces, kapacitet, lagerbeholdninger, køb af råmaterialer og produktionsomkostninger underbygger denne konklusion. Desuden har denne producent kunnet godtgøre, at den ikke har forbindelse til nogen af de kinesiske producenter/eksportører, der er omfattet af de gældende foranstaltninger, eller virksomheder, der er involveret i omgåelse. Virksomheden kunne derfor indrømmes fritagelse fra den udvidede told.
4.2 Indonesien
(52)
Som nævnt i betragtning (10) indsendte ingen eksporterende producenter i Indonesien en anmodning om fritagelse i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4. Undersøgelsen afslørede ikke nogen egentlig producent af den pågældende vare i Indonesien.
4.3 Nye eksportører/producenter
(53)
Producenter i Indien og Indonesien, som ikke deltog i denne undersøgelse, og/eller ikke eksporterede den undersøgte vare til Unionen i RP, kan anmode om fritagelse for den udvidede antidumpingtold i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3 og stk. 4, og artikel 13, stk. 4. De vil blive anmodet om at udfylde et spørgeskema, for at Kommissionen kan træffe afgørelse om, hvorvidt en fritagelse vil være berettiget. Fritagelse kan indrømmes efter en vurdering af markedssituationen for den pågældende vare, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, indkøb og salg og sandsynligheden for videreførelse af en praksis, for hvilken der ikke er tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse, samt bevis for dumping. Kommissionen vil normalt også aflægge et kontrolbesøg. Anmodningen bør indgives til Kommissionen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og salg.
(54)
Hvor en fritagelse er berettiget, vil Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg foreslå at ændre de gældende udvidede foranstaltninger i overensstemmelse hermed. Kommissionen vil efterfølgende overvåge den pågældende fritagelse for at sikre overholdelse af betingelserne.
5. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(55)
Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der førte til ovennævnte konklusioner, og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne. Ingen af de fremsatte påstande gav anledning til at ændre de endelige konklusioner -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Den endelige antidumpingtold for »alle andre virksomheder«, der blev indført ved artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 791/2011 på importen af åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, undtagen glasfiberskiver, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, udvides til at omfatte importen af åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, undtagen glasfiberskiver, afsendt fra Indien og Indonesien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien og Indonesien, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7019 51 00 og ex 7019 59 00 (Taric-kode 7019510014, 7019510015, 7019590014 og 7019590015), med undtagelse af varer fremstillet af Montex Glass Fibre Industries Pvt.Ltd. (Taric-tillægskode B942).
2. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd., er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til denne forordning. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, finder den ved denne artikels stk. 1 indførte antidumpingtold anvendelse.
3. Den ved stk. 1 i denne artikel udvidede told opkræves for import afsendt fra Indien og Indonesien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien og Indonesien, der er registreret i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EU) nr. 322/2013 og artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1225/2009.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Anmodninger om fritagelse for den ved artikel 1 udvidede told indgives skriftligt på et af Den Europæiske Unions officielle sprog og underskrives af en person, der har beføjelse til at repræsentere den anmodende enhed. Anmodningen sendes til følgende adresse:
Europa-Kommissionen
Generaldirektoratet for Handel
Direktorat H
Kontor: N-105 8/20
1049 Bruxelles
Belgien
Fax (32 2) 295 65 05
2. Import fra virksomheder, der ikke omgår de ved forordning (EU) nr. 791/2011 indførte antidumpingforanstaltninger, kan fritages for den ved artikel 1 udvidede told i henhold til de relevante bestemmelser i grundforordningen.
Artikel 3
Det pålægges herved toldmyndighederne at ophøre med den registrering af importen, som blev indført i henhold til artikel 2 i forordning (EU) nr. 322/2013.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 2013.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1371/2013,
annettu 16 päivänä joulukuuta 2013,
tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 791/2011 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan tiettyjen Intiasta ja Indonesiasta lähetettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Intia tai Indonesia
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 13 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 791/2011 (2), jäljempänä ’alkuperäinen asetus’, käyttöön 62,9 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnissa kaikkien muiden kuin niiden yritysten osalta, jotka mainitaan kyseisen asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa ja liitteessä 1. Nämä toimenpiteet ovat voimassa olevia toimenpiteitä ja tutkimus, joka johti toimenpiteiden käyttöönottoon, on alkuperäinen tutkimus.
(2)
Voimassa olevat toimenpiteet laajennettiin aiemmin koskemaan Malesiaa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 672/2012 (3) sekä Taiwania ja Thaimaata neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 21/2013 (4).
1.2 Pyyntö
(3)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, vastaanotti 25 päivänä helmikuuta 2013 perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisen pyynnön tutkia tiettyjen Kiinasta peräisin olevien lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnissa käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä ja asettaa kirjaamisvelvoite tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnille Intiasta ja Indonesiasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Intia tai Indonesia.
(4)
Pyynnön esitti neljä tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden unionin tuottajaa: Saint-Gobain Adfors CZ s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovet-gyarto Bt., Valmieras ”Stikla Skiedra” AS ja Vitrulan Technical Textiles GmbH.
(5)
Pyyntö sisälsi riittävästi alustavaa näyttöä siitä, että Kiinasta, Intiasta ja Indonesiasta unioniin suuntautuvan vientikaupan rakenteessa on tapahtunut merkittävä muutos sen jälkeen, kun voimassa olevat toimenpiteet otettiin käyttöön, ja että muutokselle ei ole muuta riittävää syytä tai taloudellista perustetta kuin voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönotto. Tämä muutos kaupan rakenteessa johtuu väitteen mukaan siitä, että tiettyjä Kiinasta peräisin olevia lasikuidusta valmistettuja seulakankaita lähetetään unioniin Intian ja Indonesian kautta ja/tai että kiinalaisista tuotteista tehdään väärä alkuperäilmoitus.
(6)
Lisäksi näyttö osoitti, että voimassa olevien toimenpiteiden korjaavat vaikutukset vaarantuivat sekä määrän että hinnan osalta. Näyttöä oli myös siitä, että lisääntynyt tuonti Intiasta ja Indonesiasta tapahtuu hinnoilla, jotka alittavat alkuperäisessä tutkimuksessa määritetyn vahinkoa aiheuttamattoman hinnan.
(7)
Saadun näytön mukaan tiettyjä Intiasta ja Indonesiasta lähetettyjä lasikuidusta valmistettuja seulakankaita myytiin polkumyyntihinnoin verrattuna alkuperäisessä tutkimuksessa samankaltaiselle tuotteelle vahvistettuun normaaliarvoon.
1.3 Vireillepano
(8)
Komissio päätti neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä alustava näyttö perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisen tutkimuksen vireillepanoon, ja pani tutkimuksen vireille komission asetuksella (EU) N:o 322/2013 (5), jäljempänä ’vireillepanoasetus’. Perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan 5 kohdan nojalla komissio myös velvoitti vireillepanoasetuksella tulliviranomaiset kirjaamaan Intiasta ja Indonesiasta lähetettyjen tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnin.
1.4 Tutkimus
(9)
Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta virallisesti Kiinan, Intian ja Indonesian viranomaisille, kyseisissä maissa toimiville tuottajille/viejille, niille unionin tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, ja unionin tuotannonalalle. Kyselylomakkeet lähettiin Kiinassa, Intiassa ja Indonesiassa toimiville tuottajille/viejille, jotka olivat komission tiedossa tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoasetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa asetetuissa määräajoissa. Kyselylomakkeet lähetettiin lisäksi unionissa oleville tuojille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulluksi tulemista vireillepanoasetuksessa asetetussa määräajassa. Kaikille osapuolille ilmoitettiin, että yhteistyöstä kieltäytyminen voi johtaa perusasetuksen 18 artiklan soveltamiseen ja päätelmien tekemiseen käytettävissä olevien tietojen perusteella.
(10)
Kaksi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ja yksi etuyhteydetön unionin tuoja ilmoittautui ja toimitti vastaukset kyselylomakkeeseen. Myöhemmin kyseinen unionin tuoja ilmoitti komissiolle, että se toi muita tuotteita eikä ollut tuonut tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta aiemminkaan. Yksikään indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut vastausta. Seuraavat intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimittivat vastaukset vapautuksen hakemista koskevaan lomakkeeseen:
-
Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd., jäljempänä ’Montex’, ja
-
Urja Products Pvt. Ltd.
(11)
Myöhemmin Urja Products Pvt. Ltd ilmoitti komissiolle, että se ei tuota tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta ja että sen tuotteilla on erilaiset tekniset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset (ja ne kuuluvat eri CN-koodeihin). Sen vuoksi tarkastuskäynti tehtiin ainoastaan Montexin toimitiloihin.
1.5 Tutkimusajanjakso
(12)
Tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän huhtikuuta 2009 ja 31 päivän maaliskuuta 2013 välisen ajan. Tietoja kerättiin tutkimusajanjaksolta muun muassa sen tutkimiseksi, oliko kaupan rakenteessa tapahtunut väitettyjä muutoksia. Tarkempia tietoja kerättiin 1 päivän huhtikuuta 2012 ja 31 päivän maaliskuuta 2013 väliseltä raportointijaksolta, jäljempänä ’raportointijakso’, sen tutkimiseksi, ovatko voimassa olevien toimenpiteiden korjaavat vaikutukset mahdollisesti heikentyneet ja esiintyykö polkumyyntiä.
2. TUTKIMUKSEN TULOKSET
2.1 Yleisiä näkökohtia
(13)
Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimenpiteiden kiertämisen esiintymistä arvioitiin analysoimalla järjestyksessä seuraavia seikkoja: onko Kiinan, Intian, Indonesian ja unionin välisen kaupan rakenteissa tapahtunut muutoksia; johtuuko tämä muutos käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole riittävästi perusteita tai jolla ei ole muuta taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen; onko olemassa näyttöä vahingosta tai siitä, että tullin korjaavat vaikutukset vaarantuvat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hintojen ja/tai määrien osalta; ja onko näyttöä polkumyynnistä verrattuna samankaltaisen tuotteen aikaisemmin määritettyihin normaaliarvoihin, tarvittaessa perusasetuksen 2 artiklan säännösten mukaisesti.
2.2 Tarkasteltavana oleva tuote ja tutkimuksen kohteena oleva tuote
(14)
Tarkasteltavana oleva tuote on määritelty alkuperäisessä tutkimuksessa seuraavasti: Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 kuuluvat lasikuidusta valmistetut seulakankaat, joiden silmäkoko on sekä pituudeltaan että leveydeltään suurempi kuin 1,8 mm ja jotka painavat enemmän kuin 35 g/m2, lukuun ottamatta lasikuituvahvikekiekkoja (”fibreglass discs”).
(15)
Tutkimuksen kohteena oleva tuote on sama kuin edellisessä kappaleessa määritelty tuote, mutta joka on lähetetty Intiasta tai Indonesiasta, riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Intia tai Indonesia.
(16)
Tutkimus osoitti, että edellä määritellyn mukaisilla Kiinasta unioniin viedyillä ja Intiasta ja Indonesiasta unioniin lähetetyillä lasikuidusta valmistetuilla seulakankailla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä perusteella niiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
2.3 Yhteistyössä toimimisen aste
2.3.1 Intia
(17)
Kuten edellä 10 kappaleessa todetaan, vain kaksi intialaista yritystä toimitti vastaukset vapautuksen hakemista koskevaan lomakkeeseen. Koska havaittiin, että toinen niistä, Urja Products Pvt. Ltd, ei ollut tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottaja, yhteistyössä toimineita yrityksiä oli vain yksi, Montex. Yrityksen osuus Intiasta unioniin suuntautuvasta viennistä raportointijaksolla oli vain 1 prosentti Intiasta tulevasta koko viennistä. Tämän vuoksi Intiaa koskevat päätelmät perustuivat käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
2.3.2 Indonesia
(18)
Kuten 10 kappaleessa todettiin, yksikään indonesialainen yritys ei vastannut kyselyyn. Indonesialaiset yritykset eivät siis toimineet yhteistyössä. Tämän vuoksi Indonesiaa koskevat päätelmät perustuivat käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
2.3.3 Kiina
(19)
Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä. Tämän vuoksi Kiinaa koskevat päätelmät perustuivat käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
2.4 Muutos kaupan rakenteessa
(20)
Sen määrittämiseksi, oliko kaupan rakenteessa tapahtunut muutos, arvioitiin tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuontia Intiasta ja Indonesiasta unioniin ja sen vientiä Kiinasta Intiaan ja Indonesiaan. Tuonnin määrä vahvistettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella, koska intialaisten, indonesialaisten ja kiinalaisten yritysten yhteistyössä toimimisen aste oli suhteellisen alhainen tai ne eivät toimineet lainkaan yhteistyössä (ks. 2.3 jakso).
(21)
Tätä varten analyysissä käytettiin COMEXT-tilastoja (6) sekä Intian ja Indonesian viranomaisilta ja Global Trade Information Services -palvelusta (7) saatuja tilastotietoja. Tutkimuksessa käytettiin 1 huhtikuuta alkavia ja 31 maaliskuuta päättyviä tilikausia, jotta voitiin käyttää 12 kuukauden jaksoja.
(22)
COMEXT-tilastoihin kirjatut tuontimäärät koskevat laajempaa tuoteryhmää kuin tarkasteltavana oleva tuote ja tutkimuksen kohteena oleva tuote. Unionin tuotannonalan toimittamien arvioiden mukaan voitiin kuitenkin päätellä, että merkittävä osa tästä tuontimäärästä oli tarkasteltavana olevaa tuotetta ja tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta. Näin ollen näitä tietoja voitiin käyttää kaupan rakenteessa tapahtuneiden muutosten määrittämiseen.
2.4.1 Tuonti unioniin
(23)
COMEXT-tilastoista käy ilmi merkittävä muutos kaupan rakenteessa tutkimusajanjaksolla (ks. taulukko 1).
Taulukko 1
Tuontimäärät (miljoonaa m2) (8)
Huhtikuu 2009/Maaliskuu 2010
Huhtikuu 2010/Maaliskuu 2011
Huhtikuu 2011/Maaliskuu 2012
Huhtikuu 2012/Maaliskuu 2013
Kiina
288,40
385,85
110,30
85,93
Intia
0,35
0,28
0,89
13,13
Indonesia
0,004
0,16
3,22
33,31
Lähde: COMEXT-tilastot
Tuonti Kiinasta
(24)
COMEXT-tilastojen mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta unioniin laski jyrkästi sen jälkeen, kun väliaikaiset toimenpiteet otettiin käyttöön helmikuussa 2011 (9) ja lopulliset toimenpiteet elokuussa 2011 (10). Taulukosta 1 käy ilmi, että kausien 2010/2011 ja 2011/2012 välillä tuonti Kiinasta unioniin putosi 385,85 miljoonasta m2:stä 110,30 miljoonaan m2:iin (noin 70 %) ja kausien 2010/2011 ja 2012/2013 välillä edelleen 85,9 miljoonaan m2:iin (noin 80 %).
Tuonti Intiasta
(25)
COMEXT-tilatojen mukaan varainhoitovuonna 2009/2010 Intiasta unioniin tuotu määrä oli 0,35 miljoonaa m2 ja varainhoitovuonna 2010/2011 0,28 miljoonaa m2, ja se kohosi jyrkästi varainhoitovuosien 2011/2012 ja 2012/2013 välillä niin, että se oli 13,13 miljoonaa m2 varainhoitovuonna 2012/2013.
(26)
Kuten 17 kappaleessa todettiin, Montex vei tutkimusajanjaksolla tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta unioniin erittäin vähäisiä määriä; sen osuus Intiasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä oli 1 prosentti kaudella 2012/2013. Lisäksi havaittiin, että Montex vei tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta virheellisellä CN-koodilla 7019 52. Sen vienti oli sen vuoksi lisättävä COMEXT-tilastoihin, kuten taulukossa 1 osoitetaan.
Tuonti Indonesiasta
(27)
COMEXT-tilatojen mukaan varainhoitovuonna 2009/2010 Intiasta unioniin tuotu määrä oli 0,004 miljoonaa m2 ja varainhoitovuonna 2010/2011 0,16 miljoonaa m2, ja se kohosi jyrkästi varainhoitovuosien 2011/2012 ja 2012/2013 välillä 3,22 miljoonasta m2:stä 33,31 miljoonaan m2:iin.
2.4.2 Vienti Kiinasta Intiaan ja Indonesiaan
(28)
Saman ajanjakson aikana voidaan havaita viennin Kiinasta Intiaan ja Indonesiaan kasvaneen merkittävästi.
Taulukko 2
Tuontimäärät (miljoonaa m2)
Huhtikuu 2009/Maaliskuu 2010
Huhtikuu 2010/Maaliskuu 2011
Huhtikuu 2011/Maaliskuu 2012
Huhtikuu 2012/Maaliskuu 2013
Intia
4,80
16,35
18,38
29,28
Indonesia
5,78
4,01
8,94
11,54
Lähde: Kiinan tullitilastot
Vienti Kiinasta Intiaan
(29)
Kiinan tullitilastojen mukaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vienti Kiinasta Intiaan lisääntyi varainhoitovuoden 2009/2010 tasolta 4,8 miljoonasta m2:stä 29,3 miljoonaan m2:iin varainhoitovuonna 2012/2013.
Vienti Kiinasta Indonesiaan
(30)
Kiinan tullitilastojen mukaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vienti Kiinasta Indonesiaan lisääntyi varainhoitovuoden 2009/2010 tasolta 5,78 miljoonasta m2:stä 11,54 miljoonaan m2:iin varainhoitovuonna 2012/2013.
2.4.3 Päätelmät kaupan rakenteessa tapahtuneesta muutoksesta
(31)
Kiinasta unioniin tapahtuvan viennin vähentyminen ja samanaikainen viennin kasvu Intiasta ja Indonesiasta unioniin sekä Kiinasta Intiaan ja Indonesiaan väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen helmikuussa 2011 ja lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen elokuussa 2011 aiheuttivat muutoksen edellä mainittujen maiden välisen kaupan rakenteessa ja kyseisten maiden unioniin suuntautuvassa viennissä.
2.5 Toimenpiteiden kiertämisen luonne
(32)
Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaan kaupan rakenteen muutoksen on johduttava käytännöstä, menettelystä tai toiminnasta, jolla ei ole muuta riittävää syytä tai taloudellista perustetta kuin tullin käyttöön ottaminen. Käytäntöön, menettelyyn tai toimintaan sisältyy muun muassa toimenpiteiden kohteena olevan tuotteen lähettäminen kolmansien maiden kautta perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(33)
Tutkimuksessa saatiin näyttöä Indonesian ja Intian kautta tapahtuvasta jälleenlaivauksesta ja/tai vääristä alkuperätodistuksista. Esimerkiksi osa tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista unioniin jälleenlaivattiin Dubain tai Singaporen kautta ja sen mukana oli Indonesian/Intian alkuperätodistus ja osa tuonnista unioniin jälleenlaivattiin sellaisen intialaisen yrityksen kautta, joka ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottajien, Montexia lukuun ottamatta, kieltäytyminen yhteistyöstä on myös osoitus siitä, ettei Indonesiassa ja Intiassa ole todellista tuotantoa, joka voisi oikeuttaa Indonesiasta ja Intiasta unioniin suuntautuvan viennin tason. On kohtuullista odottaa, että jos näissä maissa olisi todellisia tuottajia, ne yrittäisivät erottua kiertämiskäytännöistä osallistumalla tutkimukseen. Tutkimuksessa ei myöskään tullut esiin näyttöä todellisesta tuotannosta näissä kahdessa maassa, Montexia lukuun ottamatta. Lisäksi näistä kahdesta maasta tulevan tuonnin jyrkkä kasvu viittaa siihen, että kiinalaisia tuotteita jälleenlaivataan unioniin Intian ja Indonesian kautta ja/tai tuodaan väärillä alkuperätodistuksilla.
(34)
Näin ollen voidaan vahvistaa, että kiinalaista alkuperää olevia tuotteita jälleenlaivataan Intian ja Indonesian kautta.
2.6 Muun riittävän syyn tai taloudellisen perusteen kuin polkumyyntitullin käyttöönoton puuttuminen
(35)
Tutkimuksessa ei tullut esiin muita riittäviä syitä tai taloudellisia perusteita jälleenlaivaukselle kuin tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien voimassa olevien toimenpiteiden välttäminen. Tullin lisäksi ei havaittu muita tekijöitä, joiden voitaisiin katsoa kompensoivan Kiinasta peräisin olevien tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden jälleenlaivaamisesta Intian ja Indonesian kautta aiheutuvia erityisesti kuljetusta ja jälleenlaivausta koskevia kustannuksia.
2.7 Polkumyyntitullin korjaavan vaikutuksen vaarantuminen
(36)
Seuraavaksi arvioitiin, vaaransiko tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti unioniin voimassa olevien toimenpiteiden korjaavat vaikutukset määrien ja hintojen osalta. Intialaisten ja indonesialaisten yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten vientimäärien ja -hintojen osalta käytettiin COMEXT-tietoja parhaina käytettävissä olevina tietoina. Näin saatuja hintoja verrattiin alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 74 kappaleessa unionin tuotannonalan osalta vahvistettuun vahingon korjaavaan tasoon.
(37)
Intiasta unioniin tulevan tuonnin kasvu 0,35 miljoonasta m2:stä (2009/2010) 13,10 miljoonaan m2:iin raportointijaksolla oli määrällisesti merkittävä verrattuna Intiasta ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa 2009/2010 tulevaan (erittäin vähäiseen) tuontimäärään. Myös Indonesiasta unioniin tulevan tuonnin kasvua 0,04 miljoonasta m2:stä (2009/2010) 33,31 miljoonaan m2:iin raportointijaksolla pidettiin määrällisesti merkittävänä verrattuna Indonesiasta ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa 2009/2010 tulevaan (erittäin vähäiseen) tuontimäärään.
(38)
Sen arvioimiseksi, ovatko voimassa olevien toimenpiteiden korjaavat vaikutukset vaarantuneet hinnan osalta, Indonesiasta ja Intiasta tulevan tuonnin hintaa verrattiin alkuperäisessä asetuksessa vahvistettuun vahingon korjaavaan tasoon. Alkuperäisessä asetuksessa vahvistettua vahingon korjaavaa tasoa oikaistiin inflaation huomioon ottamiseksi. Intian ja Indonesian viennin painotettua keskimääräistä hintaa oikaistiin tuonnin jälkeisten kustannusten ja laadun huomioon ottamiseksi, samoin kuin alkuperäisessä tutkimuksessa Kiinasta tulevan tuonnin osalta. Vertailun mukaan asianomaisista maista unioniin suuntautuvan viennin hinnat olivat merkittävästi alemmat. Näin ollen pääteltiin, että voimassa olevien toimenpiteiden korjaavat vaikutukset vaarantuvat sekä määrän että hinnan osalta.
2.8 Polkumyyntiä koskeva näyttö
(39)
Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko polkumyynnistä näyttöä.
(40)
Koska alkuperäisessä asetuksessa Kanadan katsottiin olevan soveltuva markkinataloutta toteuttava vertailumaa Kiinalle, normaaliarvo määritettiin Kanadassa sovellettavan hinnan perusteella. Perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettiin normaaliarvoa, joka oli vahvistettu alkuperäisessä tutkimuksessa.
(41)
Intian ja Indonesian vientihinnat perustuivat perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin. Vientihinta oli kummastakin asianomaisesta maasta tulevien tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden keskimääräinen vientihinta raportointijaksolla COMEXT-tietojen mukaisesti. Intialaisen Montex-yrityksen vienti ei sisältynyt tilastoihin sen tuotteiden väärän luokituksen takia (ks. 25 kappale), eikä sitä käytetty polkumyyntimarginaalin laskemisessa.
(42)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus- ja pakkauskustannusten erojen huomioon ottamiseksi. Koska käytettävissä olevien tietojen perusteella ei voitu vahvistaa tehtävien oikaisujen tasoa, oikaisut oli määritettävä parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella. Tämän vuoksi oikaisu perustuu prosenttiosuuteen, joka lasketaan kuljetus-, vakuutus- ja pakkauskulujen osuutena unioniin myydyn tuotteen CIF-hinnasta, jonka kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja on ilmoittanut alkuperäisessä tutkimuksessa.
(43)
Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti polkumyynnin taso määritettiin vertailemalla alkuperäisessä asetuksessa määritettyä normaaliarvon painotettua keskiarvoa tämän tutkimuksen raportointijaksolla määritettyyn vastaavaan kyseisten kahden maan vientihintojen painotettuun keskiarvoon, joka ilmaistiin prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
(44)
Näin vahvistettujen normaaliarvon painotetun keskiarvon ja vientihintojen painotetun keskiarvon vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyy.
3. TOIMENPITEET
(45)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että Kiinasta peräisin olevien tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnissa käyttöön otettua lopullista polkumyyntitullia kierrettiin perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla jälleenlaivaamalla niitä Intian ja Indonesian kautta.
(46)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavat voimassa olevat toimenpiteet olisi perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti laajennettava koskemaan saman mutta Intiasta tai Indonesiasta lähetetyn tuotteen tuontia riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Intia tai Indonesia.
(47)
Laajennettavien toimenpiteiden olisi oltava asetuksen (EU) N:o 791/2011 1 artiklan 2 kohdassa vahvistetut ”kaikkia muita yrityksiä” koskevat toimenpiteet eli vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava 62,9 prosentin lopullinen polkumyyntitulli.
(48)
Perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdassa ja 14 artiklan 5 kohdassa säädetään, että laajennettuja toimenpiteitä on sovellettava vireillepanoasetuksella käyttöön otetun kirjaamisvelvoitteen alaiseen unioniin tulevaan tuontiin, ja siksi kyseisestä, Intiasta ja Indonesiasta lähetettyjen tiettyjen lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden kirjatusta tuonnista olisi kannettava tullit.
4. VAPAUTUSTA KOSKEVAT PYYNNÖT
4.1 Intia
(49)
Kuten 10 kappaleessa todettiin, kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, Montex ja Urja Products, ilmoittautui vireillepanon jälkeen, toimitti kyselylomakevastaukset ja pyysi vapautusta perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(50)
Havaittiin, että toinen yritys, Urja Products, ei tuota tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta (ks. 11 kappale). Perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaista vapautusta ei voida soveltaa tähän yritykseen.
(51)
Montexin ei havaittu harjoittavan tämän tutkimuksen kohteena olevia kiertämiskäytäntöjä. Yritys osoitti olevansa aito tuottaja, jonka tuotantokapasiteetti ylittää tutkimuksen kohteena olevan tuotteen unioniin suuntautuvan viennin määrän. Yritys toimitti täydelliset tiedot, jotka tarkastettiin paikan päällä. Tarkastetut tiedot, jotka liittyvät yrityksen perustamiseen, koneiden ostoon, tuotantoprosessiin, kapasiteettiin, varastoihin, raaka-aineen ostoihin ja tuotantokustannuksiin, tukevat päätelmää. Tuottaja pystyi myös osoittamaan, että se ei ole etuyhteydessä yhteenkään kiinalaiseen tuottajaan/viejään, joihin voimassa olevia toimenpiteitä sovelletaan, tai yrityksiin, jotka ovat mukana kiertämiskäytännöissä. Sen vuoksi tälle yritykselle voitiin myöntää vapautus laajennetuista tulleista.
4.2 Indonesia
(52)
Kuten 10 kappaleessa todettiin, yksikään indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut vapautusta koskevaa pyyntöä perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tutkimuksessa ei tullut ilmi yhtään tutkimuksen kohteena olevan tuotteen aitoa tuottajaa Indonesiassa.
4.3 Uudet tuottajat
(53)
Intialaiset ja indonesialaiset tuottajat, jotka eivät osallistuneet tähän tutkimukseen ja/tai eivät vieneet tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta unioniin raportointijaksolla, voivat pyytää vapautusta laajennetusta polkumyyntitullista perusasetuksen 11 artiklan 3 ja 4 kohdan ja 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Niitä pyydetään täyttämään kyselylomake, jotta komissio voi päättää, onko vapautuksen myöntäminen perusteltua. Tällainen vapautus voidaan myöntää sen jälkeen, kun on arvioitu tarkasteltavana olevan tuotteen markkinatilanne, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, hankinnat, myynti, näyttö polkumyynnistä sekä todennäköisyys sellaisten käytäntöjen jatkumisesta, joille ei ole riittävää syytä tai taloudellista perustetta. Tavallisesti komissio tekee myös tarkastuskäynnin paikan päällä. Pyynnöt olisi toimitettava komissiolle ja mukaan olisi liitettävä kaikki asian kannalta olennaiset tiedot, erityisesti yrityksen mahdollisia tuotantotoiminnan ja myynnin muutoksia koskevat tiedot.
(54)
Kun vapautus katsotaan perustelluksi, komissio ehdottaa neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan voimassa olevien laajennettujen toimenpiteiden muuttamista tältä osin. Myönnettyjä vapautuksia seurataan sen varmistamiseksi, että niille asetettuja ehtoja noudatetaan.
5. ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE
(55)
Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella edellä esitettyihin päätelmiin päädyttiin, ja niitä kehotettiin esittämään huomautuksia. Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin. Mikään esitetyistä väitteistä ei antanut aihetta muuttaa lopullisia päätelmiä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Laajennetaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden, joiden silmäkoko on sekä pituudeltaan että leveydeltään suurempi kuin 1,8 mm ja jotka painavat enemmän kuin 35 g/m2, lukuun ottamatta lasikuituvahvikekiekkoja (”fibreglass discs”), tuonnissa asetuksen (EU) N:o 791/2011 1 artiklan 2 kohdalla käyttöön otettu ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettava lopullinen polkumyyntitulli koskemaan Intiasta ja Indonesiasta lähetettyjen, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7019 51 00 ja ex 7019 59 00 (Taric-koodit 7019510014, 7019510015, 7019590014 ja 7019590015) kuuluvien lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden, joiden silmäkoko on sekä pituudeltaan että leveydeltään suurempi kuin 1,8 mm ja jotka painavat enemmän kuin 35 g/m2, lukuun ottamatta lasikuituvahvikekiekkoja (”fibreglass discs”), tuontia riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Intia tai Indonesia, lukuun ottamatta Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd:n tuottamia tuotteita (Taric-lisäkoodi B942).
2. Montex Glass Fibre Industries Pvt. Ltd:lle myönnetyn vapautuksen soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä säädetyt vaatimukset. Jos tällaista laskua ei esitetä, sovelletaan tämän artiklan 1 kohdassa säädettyä polkumyyntitullia.
3. Tämän artiklan 1 kohdalla laajennettu tulli kannetaan sellaisesta Intiasta ja Indonesiasta lähetetystä tuonnista, joka on kirjattu asetuksen (EU) N:o 322/2013 2 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 3 kohdan sekä 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti, riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Intia tai Indonesia.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Pyynnöt, jotka koskevat vapautusta 1 artiklalla laajennetusta tullista, on tehtävä kirjallisesti jollakin Euroopan unionin virallisista kielistä, ja vapautusta pyytävän oikeussubjektin valtuutetun edustajan on allekirjoitettava ne. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate H
Office: N-105 8/20
1049 Brussels
Belgium
Faksi: (32 2) 295 65 05
2. Yrityksiltä, jotka eivät kierrä asetuksella (EU) N:o 791/2011 käyttöön otettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, tuleva tuonti voidaan perusasetuksen asianomaisten säännösten nojalla vapauttaa 1 artiklalla laajennetusta tullista.
3 artikla
Tulliviranomaiset velvoitetaan lopettamaan asetuksen (EU) N:o 322/2013 2 artiklan mukaisesti tapahtuva tuonnin kirjaaminen.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 2013.