EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1300/2013
af 17. december 2013
om Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1084/2006
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 177, stk. 2
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter den almindelige lovgivningsprocedure, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ifølge artikel 174, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal Unionen udvikle og fortsætte sin indsats for at styrke sin økonomiske, sociale og territoriale samhørighed. Samhørighedsfonden, som oprettes ved denne forordning, bør derfor yde et finansielt bidrag til projekter på miljøområdet og på området for transeuropæiske net på transportinfrastrukturområdet.
(2)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (3) fastlægger de bestemmelser, som er fælles for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond. Nævnte forordning udgør en ny ramme for de europæiske struktur- og investeringsfonde, herunder Samhørighedsfonden. Det er derfor nødvendigt at specificere opgaverne for Samhørighedsfonden i forhold til denne ramme og i forhold til det formål, Samhørighedsfonden tildeles i TEUF.
(3)
Der bør fastsættes særlige bestemmelser om den type aktiviteter, der kan støttes af Samhørighedsfonden for at bidrage til investeringsprioriteterne inden for de tematiske mål, der er fastlagt i forordning (EU) nr. 1303/2013.
(4)
Unionen bør gennem Samhørighedsfonden kunne bidrage til aktioner til opfyldelse af dens miljømålsætninger i overensstemmelse med artikel 11 og 191 i TEUF, nemlig energieffektivitet og brug af vedvarende energi og til aktioner i andre grene af transportsektoren end de transeuropæiske net, jernbanetransport, transport ad indre vandveje og søtransport, intermodale transportsystemer og disses interoperabilitet, styring af vej-, sø- og lufttransport, renere bytransport og kollektive transportmidler.
(5)
Det bør bemærkes, at i de tilfælde hvor foranstaltninger på baggrund af artikel 192, stk. 1, i TEUF indebærer udgifter, der skønnes uforholdsmæssigt store for en medlemsstats offentlige myndigheder, og hvor der ydes finansiel støtte fra Samhørighedsfonden i medfør af artikel 192, stk. 5, i TEUF skal forureneren betaler-princippet stadigvæk finde anvendelse.
(6)
Projekter inden for det transeuropæiske transportnet (TEN-T), som støttes af Samhørighedsfonden, skal være i overensstemmelse med de retningslinjer, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 (4). For at koncentrere indsatsen i den henseende bør projekter af fælles interesse som defineret i nævnte forordning prioriteres.
(7)
Investeringer med henblik på nedbringelse af drivhusgasemissionerne fra de aktiviteter, der er opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (5), bør ikke være berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, da de allerede modtager midler i forbindelse med anvendelsen af nævnte direktiv. Denne udelukkelse bør ikke begrænse muligheden for at bruge Samhørighedsfonden til at støtte aktiviteter, der ikke er opført i bilag I til direktiv 2003/87/EF, heller ikke selv om disse aktiviteter gennemføres af de samme økonomiske aktører og omfatter aktiviteter som f.eks. energieffektivitetsinvesteringer i kraftvarmeproduktion og i fjernvarmenet, intelligente systemer til distribution, lagring og transmission af energi og foranstaltninger, der har til formål at nedbringe luftforureningen, og heller ikke selv om en af de indirekte virkninger af sådanne aktiviteter er at nedbringe drivhusgasemissionerne, eller de er nævnt i den nationale plan, der er omhandlet i direktiv 2003/87/EF.
(8)
Investeringer i boliger undtagen til fremme af energieffektivitet eller brug af vedvarende energi kan ikke være berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, da dette falder uden for anvendelsesområdet for støtte fra Samhørighedsfonden som defineret i TEUF.
(9)
For at fremskynde udviklingen af en transportinfrastruktur i hele Unionen bør Samhørighedsfonden støtte transportinfrastrukturprojekter med europæisk merværdi som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 (6) for et samlet beløb på 10 000 000 000 EUR. Tildeling af støtte fra Samhørighedsfonden til disse projekter, bør være i overensstemmelse med reglerne i artikel 92, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013. I overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1316/2012 bør der kun ydes støtte til de medlemsstater, der er berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden, med de medfinansieringssatser, der gælder for denne fond.
(10)
Det er vigtigt at sikre, at der i forbindelse med fremme af risikostyringsinvesteringer tages hensyn til specifikke risici på regionalt, grænseoverskridende og tværnationalt plan.
(11)
Komplementaritet og synergier mellem interventioner som støttes af Samhørighedsfonden, EFRU, målet for europæisk territorialt samarbejde og Connecting Europe-faciliteten bør sikres for at undgå overlapning af indsatsen og for at garantere optimale forbindelser mellem forskellige typer af infrastruktur på lokalt, regionalt og nationalt plan samt i hele Unionen.
(12)
For at opfylde Samhørighedsfondens særlige behov og i overensstemmelse med EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, er det nødvendigt inden for hvert af tematiske mål, der er fastsat i forordning (EU) nr. 1303/2013, at fastlægge samhørighedsfondsspecifikke aktioner som "investeringsprioriteter". Investeringsprioriteterne bør indeholde detaljerede mål, som ikke udelukker hinanden, og som Samhørighedsfonden skal bidrage til. Sådanne investeringsprioriteter bør danne grundlag for fastlæggelsen af specifikke mål inden for operationelle programmer, der tager hensyn til programområdets særlige behov og karakteristika. For at øge fleksibiliteten og reducere den administrative byrde gennem fælles gennemførelse bør EFRU's og Samhørighedsfondens investeringsprioriteter under de tilsvarende tematiske mål stemme overens.
(13)
Der bør i et bilag til nærværende forordning fastlægges et sæt fælles outputindikatorer til brug for vurderingen af den samlede gennemførelse af operationelle programmer på EU-plan. Disse indikatorer bør svare til investeringsprioriteten og typen af aktion, der støttes i overensstemmelse med denne forordning og de relevante bestemmelser i forordning (EU) nr. 1303/2013. De fælles outputindikatorer bør suppleres med programspecifikke resultatindikatorer og i givet fald med programspecifikke outputindikatorer.
(14)
For at ændre denne forordning med hensyn til visse ikke-væsentlige bestemmelser, bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår ændring af listen over fælles outputindikatorer i bilag I til denne forordning. Det er navnlig vigtigt at Kommissionens gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(15)
Målet for denne forordning, nemlig at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Unionen for at fremme bæredygtig udvikling, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af de store forskelle mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og situationen for de mindst begunstigede områder såvel som medlemsstaternes og regionernes begrænsede finansielle midler bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
(16)
Da denne forordning træder i stedet for Rådets forordning (EF) nr. 1084/2006 (7), bør nævnte forordning ophæves. Nærværende forordning bør dog ikke være til hinder for videreførelse eller ændring af støtte, som Kommissionen har godkendt på grundlag af forordning (EF) nr. 1084/2006 eller anden lovgivning, der gælder for denne støtte pr. 31. december 2013. Nævnte forordning eller sådan anden gældende lovgivning bør herefter fortsat gælde efter den 31. december 2013 for den pågældende støtte eller de pågældende operationer indtil deres afslutning. Ansøgninger om støtte, der er indgivet eller godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1084/2006, bør fortsat være gyldige.
(17)
For at muliggøre øjeblikkelig anvendelse af de i denne forordning fastsatte foranstaltninger bør denne forordning træde i kraft dagen efter offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Oprettelse af Samhørighedsfonden og genstand
1. Der oprettes hermed en Samhørighedsfond med det formål at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Unionen med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling.
2. Denne forordning fastlægger Samhørighedsfondens opgaver og anvendelsesområdet for dens støtte for så vidt angår målet om investeringer i vækst og beskæftigelse som omhandlet i artikel 89 i forordning (EU) nr. 1303/2013.
Artikel 2
Anvendelsesområdet for støtte fra Samhørighedsfonden
1. Samhørighedsfonden støtter, samtidig med at der sikres en passende balance og i henhold til hver medlemsstats specifikke investerings- og infrastrukturbehov, følgende:
a)
investeringer i miljø, herunder områder med relation til bæredygtig udvikling og energi, som giver miljømæssige fordele
b)
TEN-T i overensstemmelse med de retningslinjer, der er vedtaget ved forordning (EU) nr. 1315/2013
c)
teknisk bistand.
2. Samhørighedsfonden yder ikke støtte til:
a)
afvikling eller opførelse af atomkraftværker
b)
investering i nedbringelse af drivhusgasemissioner fra aktiviteter, der er opført på listen i bilag I til direktiv 2003/87/EF
c)
investering i boliger medmindre det vedrører fremme af energieffektivitet eller brug af vedvarende energi
d)
fremstilling, forarbejdning og markedsføring af tobak og tobaksprodukter
e)
virksomheder i vanskeligheder, jf. definitionen i Unionens statsstøtteregler
f)
investeringer i lufthavnsinfrastruktur, medmindre de vedrører miljøbeskyttelse, eller ledsages af de nødvendige investeringer for at afbøde eller mindske den tilknyttede negative miljøpåvirkning.
Artikel 3
Støtte fra Samhørighedsfonden til transportinfrastrukturprojekter under Connecting Europe-faciliteten
Samhørighedsfonden støtter transportinfrastrukturprojekter med europæisk merværdi, der er fastsat i forordning (EU) nr. 1316/2013 for et beløb på 10 000 000 000 EUR i overensstemmelse med artikel 92, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1303/2013.
Artikel 4
Investeringsprioriteter
Samhørighedsfonden støtter følgende investeringsprioriteter inden for de tematiske mål, der er fastsat i artikel 9, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013, i overensstemmelse med de udviklingsbehov og vækstpotentialer, som er omhandlet i artikel 15, stk. 1, litra a), nr. i), i nævnte forordning og som fastsat i partnerskabsaftalen:
a)
støtte til overgangen til en lavemissionsøkonomi i alle sektorer ved at:
i)
fremme produktion og distribution af energi udvundet fra vedvarende energikilder
ii)
fremme energieffektivitet og brug af energi fra vedvarende energikilder i virksomheder
iii)
støtte energieffektivitet, intelligent energistyring og brug af energi fra vedvarende energikilder i offentlig infrastruktur, herunder i offentlige bygninger, og boligsektoren
iv)
udvikle og gennemføre intelligente distributionssystemer, som opererer på lav- og mellemspændingsniveau
v)
fremme lavemissionsstrategier for alle typer områder, navnlig byområder, og herunder fremme af bæredygtig multimodal mobilitet i byerne og relevante afbødende tilpasningsforanstaltninger
vi)
fremme brugen af højeffektiv kraftvarmeproduktion på grundlag af efterspørgslen efter nyttevarme
b)
fremme af tilpasning til klimaforandringer og risikoforebyggelse og -styring ved at:
i)
støtte investeringer i tilpasning til klimaforandringer, herunder økosystembaserede tilgange
ii)
fremme investeringer, som afhjælper specifikke risici, sikre modstandsdygtighed over for katastrofer og udvikle katastrofeforvaltningssystemer
c)
bevare og beskytte miljøet og fremme ressourceeffektivitet ved at:
i)
investere i affaldssektoren med sigte på at kunne opfylde kravene i Unionens miljølovgivning og ved at håndtere behov for investeringer, som medlemsstaterne har identificeret, og som går videre end disse krav
ii)
investere i vandsektoren med sigte på at kunne opfylde kravene i Unionens miljølovgivning og ved at håndtere behov for investeringer, som medlemsstaterne har identificeret, og som går videre end disse krav
iii)
beskytte og genetablere biodiversitet og jordbunden og fremme økosystemtjenester herunder gennem Natura 2000 og grøn infrastruktur
iv)
træffe foranstaltninger til at forbedre bymiljøet, gennemføre byfornyelse, genoprette og dekontaminere forladte industrigrunde (herunder omlægningsområder), nedbringe luftforurening og fremme støjdæmpende foranstaltninger
d)
fremme af bæredygtig transport og afskaffelse af flaskehalsproblemer i vigtige netinfrastrukturer ved at:
i)
støtte et multimodalt europæisk fælles transportområde gennem investering i TEN-T
ii)
udvikle og forbedre miljøvenlige (herunder støjsvage) lavemissionstransportsystemer, herunder indre vandveje og søtransport, havne, multimodale forbindelser og lufthavnsinfrastruktur, for at fremme bæredygtig regional og lokal mobilitet
iii)
udvikle og rehabilitere sammenhængende interoperable jernbanesystemer af høj kvalitet og fremme støjdæmpende foranstaltninger
e)
styrke den institutionelle kapacitet for offentlige myndigheder og interessenter og en effektiv offentlig forvaltning gennem aktioner til at styrke den institutionelle kapacitet og effektiviteten af offentlige forvaltninger og offentlige tjenester i forbindelse med Samhørighedsfondens gennemførelse.
Artikel 5
Indikatorer
1. Der anvendes fælles outputindikatorer som anført i bilag I til denne forordning, programspecifikke resultatindikatorer og, hvor det er relevant, programspecifikke outputindikatorer i overensstemmelse med artikel 27, stk. 4, og artikel 96, stk. 2, litra b), nr. ii) og iv), og litra c), nr. ii) og iv), i forordning (EU) nr. 1303/2013.
2. For fælles og programspecifikke outputindikatorer sættes referenceniveauerne til nul. Der fastsættes kumulative, kvantitative målværdier for disse indikatorer for 2023.
3. For programspecifikke resultatindikatorer, der vedrører investeringsprioriteter, er referenceniveauerne de seneste tilgængelige data, og der fastsættes mål for 2023. Disse mål kan udtrykkes enten kvantitativt eller kvalitativt.
4. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 7 med henblik på at ændre listen over fælles outputindikatorer fastsat i bilag I for at foretage tilpasninger, hvor det er nødvendigt for at sikre effektiv evaluering af fremskridtene i gennemførelsen af operationelle programmer.
Artikel 6
Overgangsbestemmelser
1. Denne forordning berører ikke fortsættelsen eller ændringen, herunder hel eller delvis annullering, af støtte, der er godkendt af Kommissionen i henhold til forordning (EF) nr. 1084/2006 eller anden lovgivning, der gælder for denne støtte den 31. december 2013. Nævnte forordning eller sådan anden gældende lovgivning gælder derfor fortsat efter den 31. december 2013 for den pågældende støtte eller de berørte operationer indtil deres afslutning. Med henblik på stykke dækker støtte operationelle programmer og store projekter.
2. Ansøgninger om støtte, der er indgivet eller godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1084/2006, er fortsat gyldige.
Artikel 7
Udøvelse af delegationen
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 5, stk. 4, tillægges Kommissionen fra den 21. december 2013 indtil den 31. december 2020.
3. Den i artikel 5, stk. 4, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 5, stk. 4, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 8
Ophævelse
Med forbehold af artikel 6 i nærværende forordning ophæves forordning (EF) nr. 1084/2006 med virkning fra den 1. januar 2014.
Henvisninger til den ophævede forordning betragtes som henvisninger til nærværende forordning og læses i overensstemmelse med sammenligningstabellen i bilag II.
Artikel 9
Revision
Europa-Parlamentet og Rådet tager senest den 31. december 2020 denne forordning op til revision i overensstemmelse med artikel 177 i TEUF.
Artikel 10
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. december 2013.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1300/2013,
annettu 17 päivänä joulukuuta 2013,
koheesiorahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 kumoamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 177 artiklan toisen kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti unioni kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi. Tällä asetuksella perustettavalla koheesiorahastolla olisi sen vuoksi osallistuttava ympäristöalan hankkeiden ja Euroopan laajuisia verkkoja koskevien hankkeiden rahoittamiseen liikenneinfrastruktuurin alalla.
(2)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 (3) annetaan Euroopan aluekehitysrahastolle (EAKR), Euroopan sosiaalirahastolle (ESR), koheesiorahastolle, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastolle sekä Euroopan meri- ja kalatalousrahastolle yhteiset säännökset. Tuossa asetuksessa ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastoja, mukaan lukien koheesiorahasto, koskevat uudet puitteet. Sen vuoksi on tarpeen määritellä koheesiorahaston tehtävät näiden puitteiden ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa koheesiorahastolle osoitetun tavoitteen osalta.
(3)
Olisi annettava erityiset säännökset siitä, minkä tyyppisiä toimia koheesiorahastosta voidaan tukea, jotta edistetään asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 vahvistettujen temaattisten tavoitteiden mukaisia investointiprioriteetteja.
(4)
Unionin olisi voitava osallistua koheesiorahaston välityksellä toimiin, joiden tarkoituksena on saavuttaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 11 ja 191 artiklan mukaisesti unionin ympäristötavoitteet, eli energiatehokkuus ja uusiutuva energia, sekä toimiin, jotka koskevat Euroopan laajuisiin verkkoihin liittymättömillä liikenteen aloilla rautatie-, joki- ja meriliikennettä, intermodaalisia liikennejärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta, maantie-, meri- ja lentoliikenteen hallintaa, puhdasta kaupunkiliikennettä ja julkista liikennettä.
(5)
Olisi huomioitava, että jos Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohtaan perustuviin toimiin liittyy kustannuksia, joiden katsotaan olevan jäsenvaltion viranomaisille kohtuuttomia, ja jos koheesiorahaston rahoitustukea myönnetään mainitun sopimuksen 192 artiklan 5 kohdan mukaisesti, sovelletaan joka tapauksessa saastuttaja maksaa -periaatetta.
(6)
Euroopan laajuisia liikenneverkkoja (TEN-T) koskevien koheesiorahastosta tuettavien hankkeiden olisi oltava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1315/2013 (4) vahvistettujen suuntaviivojen mukaisia. Toimien keskittämiseksi tältä osin olisi etusijalle asetettava yhteistä etua koskevat hankkeet, siten kuin ne on määritelty mainitussa asetuksessa.
(7)
Koheesiorahastosta ei olisi myönnettävä tukea investointeihin, joilla pyritään vähentämään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (5) liitteessä I luetelluista toiminnoista aiheutuvia kasvihuonekaasupäästöjä, koska ne saavat jo taloudellista tukea mainitun direktiivin soveltamisesta. Tämä tuen ulkopuolelle jättäminen ei saisi rajoittaa mahdollisuutta käyttää koheesiorahastoa tukemaan toimia, joita ei ole lueteltu direktiivin 2003/87/EY liitteessä I, vaikka samat talouden toimijat toteuttaisivat näitä toimia, joita voivat olla energiatehokkuusinvestoinnit lämmön ja sähkön yhteistuotantoon ja kaukolämpöverkkoihin, älykkäät energian jakelu-, varastointi- ja siirtojärjestelmät ja ilman pilaantumisen vähentämistoimet, vaikka kasvihuonekaasupäästöjen väheneminen on yksi tällaisten toimien välillisistä vaikutuksista tai vaikka ne on lueteltu direktiivissä 2003/87/EY tarkoitetussa kansallisessa suunnitelmassa.
(8)
Koheesiorahastosta ei voida myöntää tukea asuntoinvestoinneille, lukuun ottamatta energiatehokkuuden ja uusiutuvien energiamuotojen käytön edistämiseen liittyviä investointeja, koska ne eivät kuulu koheesiorahaston tuen soveltamisalaan siten kuin se on määritelty Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa.
(9)
Koko unionin liikenneinfrastruktuurin kehittämisen vauhdittamiseksi koheesiorahastosta olisi tuettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1316/2013 (6) mukaisia eurooppalaista lisäarvoa tuottavia liikenneinfrastruktuurihankkeita 10 000 000 000 euron kokonaismäärällä. Koheesiorahastosta näihin hankkeisiin myönnettävässä tuessa olisi noudatettava asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 artiklan 6 kohdassa vahvistettuja sääntöjä. Asetuksen (EU) N:o 1316/2013 mukaisesti tukea olisi myönnettävä ainoastaan jäsenvaltioille, jotka voivat saada rahoitusta koheesiorahastosta, tähän rahastoon sovellettavien osarahoitusosuuksien mukaisesti.
(10)
On tärkeää varmistaa, että riskinhallintainvestointeja edistettäessä otetaan huomioon alueellisen, rajat ylittävän ja valtioiden välisen tason erityisriskit.
(11)
Olisi varmistettava, että koheesiorahastosta, EAKR:stä, Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteesta ja Verkkojen Eurooppa -välineestä tuetut toimet täydentävät toisiaan ja tuottavat synergiaetuja, jotta vältetään toimien päällekkäisyys ja taataan, että erityyppiset infrastruktuurit kytkeytyvät toisiinsa parhaalla mahdollisella tavalla paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla koko unionissa.
(12)
Jotta voidaan ottaa huomioon koheesiorahaston erityistarpeet sekä älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävä unionin strategia, on tarpeen määrittää kunkin asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 säädetyn temaattisen tavoitteen osalta 'investointiprioriteetteina' toimet, jotka toteutetaan nimenomaisesti koheesiorahastosta. Näissä investointiprioriteeteissa olisi esitettävä yksityiskohtaiset tavoitteet, jotka eivät ole toisiaan poissulkevia ja joiden saavuttamiseen koheesiorahasto osaltaan vaikuttaa. Tällaisten investointiprioriteettien olisi muodostettava perusta toimenpideohjelmien sellaisten erityistavoitteiden määrittelylle, joissa otetaan huomioon ohjelma-alueen tarpeet ja ominaispiirteet. Joustavuuden lisäämiseksi ja hallinnollisen taakan keventämiseksi yhteisen täytäntöönpanon avulla olisi EAKR:n ja koheesiorahaston vastaavien temaattisten tavoitteiden mukaiset investointiprioriteetit yhtenäistettävä.
(13)
Tämän asetuksen liitteessä olisi vahvistettava yhteiset tuotosindikaattorit, joilla arvioidaan toimenpideohjelmien täytäntöönpanon kokonaisedistystä unionin tasolla. Näiden indikaattorien olisi vastattava tämän asetuksen ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 asiaa koskevien säännösten mukaisesti tuettavaa investointiprioriteettia ja tuettavan toimenpiteen tyyppiä. Näitä yhteisiä tuotosindikaattoreita olisi täydennettävä ohjelmakohtaisilla tulosindikaattoreilla ja soveltuvin osin ohjelmakohtaisilla tuotosindikaattoreilla.
(14)
Tämän asetuksen tiettyjen, muiden kuin sen keskeisten osien muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tämän asetuksen liitteessä I vahvistetun yhteisten tuotosindikaattoreiden luettelon muuttamista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(15)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen kestävän kehityksen edistämiseksi, vaan se voidaan eri alueiden välisten kehityserojen sekä muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyden sekä jäsenvaltioiden ja alueiden rahoitusvarojen rajallisuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.
(16)
Koska tällä asetuksella korvataan neuvoston asetus (EY) N:o 1084/2006 (7), tuo asetus olisi kumottava. Tämä asetus ei kuitenkaan saisi vaikuttaa sellaisen tuen jatkamiseen tai muuttamiseen, jonka komissio on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 1084/2006 tai muun, 31 päivänä joulukuuta 2013 asianomaiseen tukeen sovellettavan lainsäädännön perusteella. Mainittua asetusta tai muuta tuollaista sovellettavaa lainsäädäntöä olisi siten 31 päivän joulukuuta 2013 jälkeen sovellettava edelleen kyseiseen tukeen tai kyseisiin hankkeisiin niiden päättymiseen saakka. Asetuksen (EY) N:o 1084/2006 mukaisesti tehtyjen tai hyväksyttyjen tukihakemusten olisi pysyttävä voimassa.
(17)
Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden ripeän soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Koheesiorahaston perustaminen ja kohde
1. Perustetaan koheesiorahasto, jonka tarkoituksena on unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen kestävän kehityksen edistämiseksi.
2. Tässä asetuksessa vahvistetaan koheesiorahaston tehtävät ja koheesiorahastosta asetuksen (EU) N:o 1303/2013 89 artiklassa tarkoitettuun Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteeseen osoitetun tuen laajuus.
2 artikla
Koheesiorahaston tuen laajuus
1. Koheesiorahastosta tuetaan seuraavia kohteita siten, että varmistetaan asianmukainen tasapaino ja otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion erityiset investointi- ja infrastruktuuritarpeet:
a)
ympäristöinvestoinnit, myös kestävään kehitykseen ja energiaan liittyvillä aloilla, joilla on nähtävissä ympäristöhyötyjä;
b)
Euroopan laajuiset liikenneverkot (TEN-T), asetuksen (EU) N:o 1315/2013 nojalla hyväksyttyjen suuntaviivojen mukaisesti;
c)
tekninen tuki.
2. Koheesiorahastosta ei tueta
a)
ydinvoimaloiden käytöstä poistoa tai rakentamista;
b)
investointeja direktiivin 2003/87/EY liitteessä I luetelluista toiminnoista aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen vähentämiseksi;
c)
asuntoinvestointeja, elleivät ne liity energiatehokkuuden ja uusiutuvien energiamuotojen käytön edistämiseen;
d)
tupakan ja tupakkatuotteiden valmistusta, jalostusta ja markkinointia;
e)
vaikeuksissa olevia yrityksiä sellaisina kuin ne on määritelty unionin valtiontukisäännöissä;
f)
investointeja lentoasemien infrastruktuuriin, elleivät ne liity ympäristönsuojeluun tai ellei niiden yhteydessä tehdä investointeja, jotka ovat tarpeen infrastruktuurin kielteisten ympäristövaikutusten lieventämiseksi tai vähentämiseksi.
3 artikla
Koheesiorahaston tuki Verkkojen Eurooppa -välineen soveltamisalaan kuuluville liikenneinfrastruktuurihankkeille
Koheesiorahastosta tuetaan asetuksen (EU) N:o 1316/2013 mukaisia eurooppalaista lisäarvoa tuottavia liikenneinfrastruktuurihankkeita 10 000 000 000 euron määrällä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
4 artikla
Investointiprioriteetit
Koheesiorahastosta tuetaan seuraavia asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisessä kohdassa asetettujen temaattisten tavoitteiden mukaisia investointiprioriteetteja niiden kehittämistarpeiden ja kasvumahdollisuuksien mukaisesti, joita tarkoitetaan mainitun asetuksen 15 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetussa kumppanuussopimuksessa:
a)
vähähiiliseen talouteen siirtymisen tukeminen kaikilla aloilla seuraavin keinoin:
i)
uusiutuvista lähteistä saatavan energian tuotannon ja jakelun edistäminen;
ii)
yritysten energiatehokkuuden ja uusiutuvien energiamuotojen käytön edistäminen;
iii)
energiatehokkuuden, älykkään energianhallinnan ja uusiutuvien energiamuotojen käytön tukeminen julkisissa infrastruktuureissa, myös julkisissa rakennuksissa ja asuntosektorilla;
iv)
matala- ja keskijännitetasoilla toimivien älykkäiden energianjakelujärjestelmien kehittäminen ja toteuttaminen;
v)
kaikentyyppisten alueiden, erityisesti kaupunkialueiden, vähähiilisten strategioiden edistäminen, mukaan lukien kestävän multimodaalisen kaupunkiliikenteen sekä ilmastonmuutoksen hillitsemisen kannalta tärkeiden sopeutumistoimien edistäminen;
vi)
hyötylämmön tarpeeseen perustuvan sähkön ja lämmön tehokkaan yhteistuotannon edistäminen;
b)
ilmastonmuutokseen sopeutumisen, riskien ehkäisemisen ja riskinhallinnan edistäminen seuraavin keinoin:
i)
ilmastonmuutokseen sopeutumiseen kohdennettujen investointien tukeminen, mukaan lukien ekosysteemeihin perustuvat lähestymistavat;
ii)
erityisriskeihin varautumiseksi tehtävien investointien edistäminen, katastrofitilanteisiin liittyvän selviytymis- ja palautumiskyvyn varmistaminen ja katastrofien hallintajärjestelmien kehittäminen;
c)
ympäristön laadun säilyttäminen ja suojeleminen sekä luonnonvarojen käytön tehokkuuden parantaminen seuraavin keinoin:
i)
jätesektorin investoinnit, joiden tarkoituksena on täyttää unionin ympäristölainsäädännössä asetetut vaatimukset ja vastata nämä vaatimukset ylittäviin, jäsenvaltioiden osoittamiin investointitarpeisiin;
ii)
vesisektorin investoinnit, joiden tarkoituksena on täyttää unionin ympäristölainsäädännössä asetetut vaatimukset ja vastata nämä vaatimukset ylittäviin, jäsenvaltioiden osoittamiin investointitarpeisiin;
iii)
biologisen monimuotoisuuden ja maaperän suojeleminen ja palauttaminen sekä ekosysteemipalvelujen edistäminen, myös Natura 2000:n ja vihreän infrastruktuurin avulla;
iv)
kaupunkiympäristön kehittämistoimet, joiden tarkoituksena on kaupunkiympäristön parantaminen, kaupunkien elvyttäminen, ympäristövaurioalueiden kunnostaminen ja puhdistaminen saasteista (uudistettavat alueet mukaan lukien), ilman pilaantumisen vähentäminen ja melua vähentävien toimenpiteiden edistäminen;
d)
kestävän liikenteen edistäminen ja pullonkaulojen poistaminen tärkeimmistä verkkoinfrastruktuureista seuraavin keinoin:
i)
multimodaaliliikennettä koskevan yhtenäisen Euroopan liikennealueen tukeminen investoinneilla Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin (TEN-T);
ii)
ympäristöystävällisten, myös hiljaisten, ja vähähiilisten liikennejärjestelmien kehittäminen ja parantaminen, mukaan lukien sisävesi- ja meriliikenne, satamat, multimodaaliyhteydet ja lentoasemien infrastruktuuri, kestävän alueellisen ja paikallisen liikkuvuuden edistämiseksi;
iii)
kattavien, korkealaatuisten ja yhteentoimivien rautatiejärjestelmien kehittäminen ja kunnostaminen sekä melua vähentävien toimenpiteiden edistäminen;
e)
viranomaisten ja sidosryhmien institutionaalisten valmiuksien parantaminen ja tehokkaan julkishallinnon edistäminen toimenpiteillä, joilla parannetaan institutionaalisia valmiuksia sekä koheesiorahaston täytäntöönpanoon liittyvien julkishallinnon ja julkisten palvelujen tehokkuutta.
5 artikla
Indikaattorit
1. Tämän asetuksen liitteessä I esitettyjä yhteisiä tuotosindikaattoreita, ohjelmakohtaisia tulosindikaattoreita ja tapauksen mukaan ohjelmakohtaisia tuotosindikaattoreita käytetään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 27 artiklan 4 kohdan ja 96 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii ja iv sekä c alakohdan ii ja iv alakohdan mukaisesti.
2. Yhteisten ja ohjelmakohtaisten tuotosindikaattorien perustasona käytetään nollaa. Näiden indikaattorien kumulatiiviset määrälliset tavoitearvot asetetaan vuodelle 2023.
3. Investointiprioriteetteihin liittyvien ohjelmakohtaisten tulosindikaattorien perustasot määräytyvät uusimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja tavoitteet asetetaan vuodelle 2023. Tavoitteet voidaan ilmaista määrällisesti tai laadullisesti.
4. Siirretään komissiolle 7 artiklan mukaisesti valta antaa delegoituja säädöksiä liitteessä I esitetyn yhteisten tuotosindikaattorien luettelon muuttamiseksi, jotta sitä voidaan mukauttaa perustelluissa tapauksissa niin, että varmistetaan toimenpideohjelman täytäntöönpanon edistymisen tehokas arviointi.
6 artikla
Siirtymäsäännökset
1. Tämä asetus ei vaikuta sellaisen tuen jatkamiseen tai muuttamiseen, mukaan lukien sen peruuttaminen kokonaan tai osittain, jonka komissio on hyväksynyt asetuksen (EY) N:o 1084/2006 tai muun, 31 päivänä joulukuuta 2013 kyseiseen tukeen sovellettavan lainsäädännön perusteella. Mainittua asetusta tai muuta tällaista sovellettavaa lainsäädäntöä sovelletaan siten edelleen kyseiseen tukeen tai kyseisiin hankkeisiin 31 päivän joulukuuta 2013 jälkeen niiden päättymiseen saakka. Tätä kohtaa sovellettaessa tuki käsittää toimintaohjelmat ja suurhankkeet.
2. Asetuksen (EY) N:o 1084/2006 mukaisesti tehdyt tai hyväksytyt tukihakemukset pysyvät voimassa.
7 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
2. Siirretään komissiolle 21 päivästä joulukuuta 2013 alkaen ja 31 päivään joulukuuta 2020 asti 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Edellä olevan 5 artiklan 4 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
8 artikla
Kumoaminen
Kumotaan asetus (EY) N:o 1084/2006 1 päivästä tammikuuta 2014, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 6 artiklan soveltamista.
Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
9 artikla
Uudelleentarkastelu
Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastelevat tätä asetusta uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 177 artiklan mukaisesti.
10 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 17 päivänä joulukuuta 2013.