RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 695/2013
af 15. juli 2013
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ophævelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, og en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 3 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 452/2007 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på mellem 9,9 % og 38,1 % på importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Ukraine; ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1243/2010 (3) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter fremstillet af Since Hardware (Guangzhou) Co, en kinesisk eksporterende producent af strygebrætter efter en ny undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 5 (»de oprindelige undersøgelser«).
(2)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 270/2010 (4) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter fremstillet af Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., en kinesisk eksporterende producent af strygebrætter.
(3)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 580/2010 (5) ændrede Rådet den gældende endelige antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine til 7 % efter en delvis interimsundersøgelse, som var begrænset til dumpingaspektet, i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.
(4)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 77/2010 (6) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter fremstillet af Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co, en kinesisk eksporterende producent af strygebrætter, efter en ny undersøgelse (ny eksportør) i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4.
(5)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 805/2010 (7) genindførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter fremstillet af Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan, en kinesisk eksporterende producent af strygebrætter, for at efterkomme Domstolens dom i sag C-141/08 P (8).
(6)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 987/2012 (9) genindførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina fremstillet af Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd. for at efterkomme Domstolens dom i sag T-274/07 (10).
(7)
Ovennævnte undersøgelser betegnes i det følgende »de tidligere undersøgelser«.
2. Anmodninger om undersøgelse
2.1. Udløbsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for Ukraine og Kina
(8)
Den 25. januar 2012 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (11) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(9)
Anmodningen blev indgivet af tre EU-producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 40 %, af den samlede EU-produktion af strygebrætter (»ansøgerne i forbindelse med udløbsundersøgelsen«).
(10)
Anmodningen om udløbsundersøgelse vedrørte alle lande, som i øjeblikket er omfattet af de gældende foranstaltninger, nemlig Kina og Ukraine, og blev indgivet med den begrundelse, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville resultere i fortsat dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
(11)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 25. april 2012 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om indledningen af en udløbsundersøgelse (12), jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»meddelelsen om indledning af en udløbsundersøgelse«).
2.2. Delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne over for Ukraine for så vidt angår den eneste eksporterende producent i Ukraine
(12)
Den 17. marts 2012 modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en delvis interimsundersøgelse, begrænset til dumpingaspektet, i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. Anmodningen blev indgivet af Eurogold Industries Ltd., den eneste eksporterende producent af den pågældende vare fra Ukraine (»ansøgeren i forbindelse med interimsundersøgelsen«).
(13)
I henhold til ansøgeren i forbindelse med interimsundersøgelsen har de omstændigheder, der lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne, ændret sig, og disse ændringer er af varig karakter. På grundlag af disse ændringer blev det påstået, at de gældende antidumpingforanstaltninger ikke længere var nødvendige for at modvirke dumping.
(14)
Efter en gennemgang af anmodningen og efter høring af det rådgivende udvalg, fastslog Kommissionen, at der forelå tilstrækkelige beviser for at indlede en delvis interimsundersøgelse, som blev indledt den 12. juni 2012 (13) (»meddelelse om indledning af interimsundersøgelse«).
3. Undersøgelsen
3.1. Udløbsundersøgelse
(a) Undersøgelsesperiode og betragtet periode i forbindelse med udløbsundersøgelsen
(15)
Undersøgelsen vedrørende dumping og skade i forbindelse med udløbsundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011 (»udløbsundersøgelsesperioden« eller »UUP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af UUP (»den betragtede periode«).
(b) Parter, som er berørt af undersøgelsen og stikprøveudtagning
(16)
Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importører og brugere i Unionen, som den vidste, var berørt af sagen, deres organisationer samt repræsentanterne for de pågældende eksporterende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en høring inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledning af udløbsundersøgelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(17)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og EU-producenter fremgik det af meddelelsen om indledning af en udløbsundersøgelse, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(18)
For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage stikprøver, blev de kinesiske eksporterende producenter bedt om at give sig til kende over for Kommissionen og fremlægge de oplysninger, der fremgik af meddelelsen om indledning af en udløbsundersøgelse. Kun to eksporterende producenter i Kina gav sig til kende og formidlede Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i meddelelsen om indledning af udløbsundersøgelsen. Det blev derfor ikke fundet nødvendigt at anvende stikprøver.
(19)
Den eneste ukrainske eksporterende producent samarbejdede i den parallelle delvise interimsundersøgelse og anmodede om, at de data, der blev verificeret og indsamlet som led i interimsundersøgelsen, også anvendtes i forbindelse med udløbsundersøgelsen, jf. betragtning 31.
(20)
Kommissionen angav i meddelelsen om indledning af udløbsundersøgelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af 3 virksomheder ud af de ca. 20-30 EU-producenter, som inden indledningen af undersøgelsen var kendte producenter af samme vare. De tre virksomheder i stikprøven blev udtaget på grundlag af deres salgs- og produktionsmængde af samme vare i 2011 og deres geografiske placering i Unionen. Stikprøven tegnede sig for over 40 % af den samlede anslåede EU-produktions- og -salgsmængde i UUP og blev derfor fundet repræsentativ. Interesserede parter blev opfordret til at gennemse sagsakterne og fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Ingen af de interesserede parter fremsatte bemærkninger til den foreslåede stikprøve.
(21)
Ingen ikke forretningsmæssigt relaterede importører i Unionen gav sig til kende og samarbejdede i forbindelse med udløbsundersøgelsen.
(c) Spørgeskemaer og kontrol
(22)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser.
(23)
Der blev sendt spørgeskemaer til begge de kinesiske eksporterende producenter, der gav sig til kende i forbindelse med stikprøveudtagningen. Kun en af de kinesiske eksporterende producenter samarbejdede og besvarede spørgeskemaet.
(24)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra de tre EU-producenter i stikprøven. Desuden indsendte fire samarbejdsvillige EU-producenter de nødvendige generelle oplysninger til skadesanalysen.
(25)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
-
Kina
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guangdong, Kina
-
Brabantia S&S, Hongkong
-
EU-producenter
-
Colombo New Scal SpA, Italien
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polen
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Det Forenede Kongerige.
(26)
I betragtning af behovet for at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra et referenceland:
-
Ukraine
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraine.
(d) Fremlæggelse af oplysninger
(27)
Alle interesserede parter blev informeret om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina og afslutte undersøgelsen vedrørende antidumpingforanstaltningerne over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Ukraine. Parterne fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der blev ikke modtaget bemærkninger.
3.2. Delvis interimsundersøgelse
(a) Undersøgelsesperiode i forbindelse med interimsundersøgelsen
(28)
Undersøgelsesperioden for den delvise interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, vedrørende importen fra Ukraine dækkede perioden fra 1. april 2011 til 31. marts 2012 (»interimsundersøgelsesperioden«). En fjernere undersøgelsesperiode, som den der anvendtes i udløbsundersøgelsen, ville ikke være i overensstemmelse med kravene i grundforordningens artikel 6, stk. 1. Desuden blev en lignende undersøgelsesperiode anvendt i forbindelse med en parallel tilbagebetalingsprocedure.
(b) Parter, som er berørt af undersøgelsen
(29)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren i forbindelse med interimsundersøgelsen og repræsentanterne for det pågældende eksportland om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en høring inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledning af interimsundersøgelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(c) Spørgeskemaer og kontrol
(30)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå dumping for ansøgeren i forbindelse med interimsundersøgelsen og behovet for at opretholde foranstaltningerne.
(31)
Ansøgeren i forbindelse med interimsundersøgelsen repræsenterende den samlede import af den pågældende vare fra Ukraine. Der blev sendt et spørgeskema til virksomheden, som samarbejdede ved at besvare det. Der blev aflagt et kontrolbesøg hos følgende virksomhed:
-
Ukraine
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraine.
(d) Fremlæggelse af oplysninger
(32)
Alle interesserede parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at afslutte undersøgelsen vedrørende antidumpingforanstaltningerne over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Ukraine. Parterne fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der belv ikke modtaget bemærkninger.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(33)
Den vare, der er genstand for både udløbsundersøgelsen og den delvise interimsundersøgelse, er den samme som i Rådets gennemførelsesforordning (EF) nr. 452/2007 og Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1243/2010, dvs. strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine (»den pågældende vare«), som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00.
(34)
Som i de oprindelige undersøgelser blev det også i de nuværende undersøgelser bekræftet, at den pågældende vare og strygebrætter produceret og solgt på hjemmemarkederne i de pågældende lande, strygebrætter produceret og solgt af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet og strygebrætter produceret og solgt på referencelandsmarkedet Ukraine har de samme fysiske og tekniske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål.
(35)
Varerne anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING, SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT OG/ELLER FORNYET DUMPING OG DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VARIGE KARKTER
1. Dumping - udløbsundersøgelse - Kina
1.1. Generelle bemærkninger
(36)
Kun en kinesisk eksporterende producent samarbejdede, jf. ovenfor, i forbindelse med undersøgelsen og tegnede sig kun for en ubetydelig del af den samlede kinesiske eksport i UUP. Konklusionerne vedrørende denne virksomhed blev derfor ikke fundet repræsentative for hele landet.
(37)
De kinesiske myndigheder og ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter blev derfor underrettet om, at man ville anvende grundforordningens artikel 18, og fik mulighed for at fremsætte bemærkninger hertil, i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 4. Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger i denne henseende.
(38)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1, måtte konklusionerne vedrørende dumping og sandsynligheden for fortsat dumping i det følgende baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse og de statistikker, Kommissionen har til rådighed og som var mest nøjagtige, nemlig de månedlige oplysninger, som medlemsstaterne indsender i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 (»14.6-databasen«). Andre statistiske kilder såsom den kinesiske eksportdatabase og Eurostats data (otte cifre) blev fundet upålidelige, da de respektive toldkoder omfattede andre varer end den pågældende vare.
1.2. Normal værdi
(a) Referenceland
(39)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(40)
Kommissionen foreslog i den forbindelse Ukraine som referenceland i meddelelsen om indledning af udløbsundersøgelsen. Ukraine var et af de lande, der anvendtes i de tidligere undersøgelser som et egnet referenceland med markedsøkonomi med henblik på at fastlægge den normale værdi for Kina. Alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til det påtænkte valg af referenceland. Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger i denne henseende.
(41)
Derudover søgte Kommissionen at indhente samarbejde fra andre potentielle referencelande såsom Malaysia, Bosnien-Hercegovina, Indien, Israel og Tyrkiet. Kun de tyrkiske myndigheder gav sig til kende og fremlagde en liste over kendte producenter, der kunne kontaktes, uden at angive, om nogen af disse producenter ville samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Samtidig indvilligede den eneste ukrainske eksporterende producent i, at virksomhedens indsendte og verificerede oplysninger i forbindelse med den parallelle interimsundersøgelse kunne anvendes i forbindelse med udløbsundersøgelsen. Disse data er repræsentative for hele landet.
(42)
Ud fra ovenstående kendsgerninger og kravene i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev det konkluderet, at Ukraine var et egnet referenceland.
(b) Fastsættelse af den normale værdi i referencelandet
(43)
Den eneste ukrainske eksporterende producent samarbejdede ikke i forbindelse med udløbsundersøgelsen, men samarbejdede i forbindelse med den parallelle delvise interimsundersøgelse og stillede de data, der blev indsamlet og verificeret som led i den delvise interimsundersøgelse, til rådighed for udløbsundersøgelsen.
(44)
I betragtning af det væsentlige overlap mellem undersøgelsesperioderne for udløbsundersøgelsen og interimsundersøgelsen og i betragtning af, at den pågældende ukrainske eksportør tegnede sig for 100 % af eksporten fra Ukraine til Unionen, blev den normale værdi derfor fastlagt på grundlag af de oplysninger, der blev indsamlet og verificeret som led i den parallelle delvise interimsundersøgelse, jf. betragtning 77-83.
1.3. Eksportpris
(45)
Eksportprisen for ikke samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter blev baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Eksportprisen blev således fastlagt på grundlag af de importstatistikker, Kommissionen havde til rådighed (dvs. 14.6-databasen) beregnet som et vejet gennemsnit.
(46)
For den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent blev eksportpriserne baseret på prisen for de importerede varer ved første videresalg til uafhængige kunder, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9.
1.4. Sammenligning
(47)
For de ikke samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter blev sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen foretaget på ab fabrik-grundlag. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Hvor det var nødvendigt, blev der foretaget justeringer for fragtomkostninger i alle tilfælde, hvor dette bevisligt påvirkede prissammenligneligheden, på grundlag af de data, der blev indsamlet fra den samarbejdsvillige eksporterende producent.
(48)
For den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent blev sammenligningen foretaget mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejende gennemsnitlige eksportpris, som blev fastlagt på grundlag af de indsendte og verificerede data sammenlignet på ab fabrik-grundlag pr. varetype og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev, hvor det var nødvendigt, foretaget justeringer på op til 5,9 % for fragtomkostninger i de tilfælde, hvor dette bevisligt påvirkede sammenligneligheden.
1.5. Dumpingmargen
(49)
Dumpingmargenen for den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi pr. varetype og det vejede gennemsnit for eksportprisen pr. tilsvarende type af den pågældende vare. Det fremgik ikke af denne vejledende sammenligning, at der forekom dumping. Da importen fra denne virksomhed kun udgjorde en marginal del af den samlede importmængde fra Kina, betragtes konklusionerne for denne virksomhed ikke som repræsentative for hele Kina.
(50)
For de ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter blev dumpingmargenen fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit for eksportprisen. På grund af det manglende samarbejde var det ikke muligt at foretage en sammenligning pr. varetype. Sammenligningen måtte derfor baseres på statistiske data, jf. betragtning 44 og 45. Sammenligningen viste en vejledende dumpingmargen på 11,5 %.
1.6. Sandsynligheden for fortsat dumping - Kina
(51)
På grund af det begrænsede samarbejde kunne der ikke indhentes oplysninger om det kinesiske hjemmemarked i forbindelse med undersøgelsen. Den samarbejdsvillige kinesiske eksportør blev udelukkende oprettet for at producere til EU-markedet og havde ingen oplysninger om situationen på hjemmemarkedet.
(52)
Konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping måtte hovedsagelig baseres på oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse og oplysninger, som blev verificeret og offentliggjort som led i den udløbsundersøgelse, som US International Trade Commission (»den amerikanske udløbsundersøgelse«) (14) gennemførte i juni 2010, og som Kommissionen fandt relevante med henblik på denne undersøgelse.
(a) Mængden af og priserne på dumpingimporten fra Kina
(53)
Til trods for de gældende foranstaltninger og et fald i importen fra Kina i den betragtede periode, jf. betragtning 106, havde denne import fortsat en væsentlig markedsandel på EU-markedet på ca. 15-20 % i UUP og underbød EU-priserne med næsten 20 % i samme periode, jf. betragtning 109.
(54)
I betragtning af den væsentlige markedsandel og det vedvarende betydelige underbud i UUP kan det med rimelighed forventes, at den omfattende import fra Kina fortsat vil bevirke et væsentligt pristryk på EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne ophæves.
(b) Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina
(55)
De oplysninger, der fremkom i forbindelse med den amerikanske udløbsundersøgelse, viser en betydelig kapacitet i Kina, som udgør ca. 80 % af EU-forbruget (2009). Kommissionen var ikke i besiddelse af nyere oplysninger, der kunne modsige de oplysninger, som de amerikanske myndigheder havde indsamlet. På grund af det manglende samarbejde kunne den uudnyttede kapacitet ikke fastslås nøjagtigt.
(56)
Ud fra oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse var der stadig et stort antal producenter i Kina. Der var således ingen indikation af, at produktionskapaciteten skulle være faldende i Kina.
(57)
Ud fra de oplysninger, som Kommissionen indhentede fra den amerikanske udløbsundersøgelse, som blev bekræftet af konklusionerne i denne udløbsundersøgelse vedrørende den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent, kan ekstra kapacitet desuden nemt installeres for at imødekomme en stigning i efterspørgslen, idet produktionen hovedsagelig er baseret på arbejdskraft. Undersøgelsen viste desuden, at producenter, der også fremstiller andre varer end den pågældende vare, var i stand til uhindret at skifte mellem produktionen af andre varer og produktionen af den pågældende vare afhængigt af efterspørgslen. Hvis antidumpingtolden ophæves, vil de kinesiske producenter sandsynligvis forholdsvis hurtigt være i stand til at øge deres produktion af strygebrætter uden omfattende investeringer.
(58)
På grundlag af de foreliggende oplysninger blev det derfor konkluderet, at der i hvert fald er potentielt omfattende kapacitet i Kina, som kan omdirigeres til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.
(c) EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft
(59)
På grund af det manglende samarbejde og da der ikke forelå pålidelige data, kunne der ikke foretages en prissammenligning mellem importen til Unionen og til eksportmarkeder i andre tredjelande og de kinesiske hjemmemarkedspriser. På grundlag af de foreliggende oplysninger viste den vejledende sammenligning, at priserne på importen fra Kina markant underbød de gennemsnitlige EU-priser, jf. betragtning 109. EU-markedet er således attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter på grund af prisniveauet.
(60)
På grundlag af konklusionerne i den amerikanske udløbsundersøgelse, som ikke blev modsagt af andre oplysninger, kan det konkluderes, at Unionen på nuværende tidspunkt er det største eksportmarked for de kinesiske producenter. Det næststørste eksportmarked, USA, er lukket for de kinesiske eksporterende producenter på grund af en høj antidumpingtold, som netop er blevet forlænget indtil 2015.
(61)
Importen fra Kina har en forholdsvis stabil og væsentlig markedsandel til trods for de gældende foranstaltninger, hvilket viser, at Unionen fortsat er et attraktivt eksportmarked for de kinesiske eksporterende producenter. Den manglende adgang til det amerikanske marked, det næststørste eksportmarked, viser, at tredjelandsmarkedernes absorptionskapacitet er begrænset. EU-markedet vil derfor sandsynligvis blive målet for de kinesiske eksporterende producenter, hvis antidumpingforanstaltningerne over for Kina ophæves.
(d) Tidligere adfærd
(62)
Oplysningerne fra den amerikanske udløbsundersøgelse viser, at de kinesiske producenter i høj grad er eksportorienterede. Dette bekræftes til dels af konklusionerne fra den nuværende udløbsundersøgelse, hvor den eneste eksporterende producent ikke var aktiv på det kinesiske hjemmemarked, men udelukkende eksporterede.
(63)
De amerikanske myndigheders forlængelse af antidumpingforanstaltningerne som følge af den amerikanske udløbsundersøgelse er et tegn på, at de kinesiske eksporterende producenters dumpingpraksis på andre markeder vil gentages på EU-markedet, hvis de gældende foranstaltninger ophæves.
(64)
Den adfærd, som en kinesisk eksportør, som tidligere havde fordel af en nultold (Since Hardware (Guangzhou) Co.) har lagt for dagen, kan også betragtes som en stærk indikator for de kinesiske eksportørers sandsynlige adfærd, hvis tolden ophæves. Since Hardware, en af de største kinesiske eksporterende producenter, øgede sin markedsandel på EU-markedet med ca. 64 % udtrykt i mængde, med en konstateret dumping på ca. 52 % og et underbud af EU-erhvervsgrenens priser på 16 % (15). I betragtning af EU-markedets tiltrækningskraft og den overskydende kapacitet i Kina antyder den tidligere adfærd, at der sandsynligvis igen vil forekomme dumpingimport i væsentlige mængder, hvis foranstaltningerne ophæves.
1.7. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping - Kina
(65)
I betragtning af ovenstående og den omfattende uudnyttede kapacitet i Kina, de kinesiske producenters evne til hurtigt at øge deres produktionsmængde og dirigere dem til eksport, den omfattende dumping og underbud i forbindelse med denne eksport og EU-markedets tiltrækningskraft på denne eksport kan det konkluderes, at det med rimelighed kan forventes, at en ophævelse af foranstaltningerne vil føre til øget eksport på dumpingniveau af strygebrætter fra Kina til Unionen.
2. Dumping - udløbsundersøgelse - Ukraine
2.1. Generelle bemærkninger
(66)
For så vidt angår Ukraine, samarbejdede den eneste kendte ukrainske eksporterende producent ikke i forbindelse med udløbsundersøgelsen, og derfor måtte de foreliggende faktiske oplysninger anvendes. På grund af overlappet mellem undersøgelsesperioderne for udløbsundersøgelsen og interimsundersøgelsen og da den ukrainske eksporterende producent tegnede sig for 100 % af importen fra Ukraine, blev de data, der blev indsamlet og verificeret som led i interimsundersøgelsen, anvendt som foreliggende faktiske oplysninger i forbindelse med den parallelle udløbsundersøgelse, efter aftale med producenten.
2.2. Konklusioner
(67)
Konklusionerne i interimsundersøgelsen i afsnit 6 blev anvendt som foreliggende faktiske oplysninger i forbindelse med udløbsundersøgelsen.
2.3. Dumpingmargen
(68)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi pr. varetype og det vejede gennemsnit for eksportprisen pr. tilsvarende type af den pågældende vare. Det fremgik ikke af denne sammenligning, at der forekom dumping.
2.4. Sandsynligheden for fornyet dumping
(69)
Hvad angår sandsynligheden for fornyet dumping, blev følgende elementer analyseret: mængden af og priserne på dumpingimporten fra Ukraine, EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft, den ukrainske producents produktionskapacitet og overskydende kapacitet til eksport.
(a) Mængden af og priserne på dumpingimporten fra Ukraine
(70)
Importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine steg med 24 %. Den tilsvarende markedsandel steg en anelse fra 8 % i 2008 til 10 % i udløbsundersøgelsesperioden.
(71)
I den betragtede periode fulgte importpriserne de samme tendenser som EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet. Samlet set steg importpriserne fra 2008 til udløbsundersøgelsesperioden med 14 %.
(b) EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft
(72)
I den betragtede periode var Ukraines priser ved eksport til tredjelande stort set alle lavere end priserne på EU-markedet. Prisforskellen var på over 10 % af eksportprisniveauet i udløbsundersøgelsesperioden.
(73)
De ukrainske eksportpriser til tredjelandsmarkeder lå generelt under de ukrainske eksportpriser til Unionen, hvilket underbygger konklusionen om, at EU-markedet er attraktivt, da det kan skabe en højere fortjeneste.
(c) Den ukrainske producents produktionskapacitet og overskydende kapacitet til eksport
(74)
I udløbsundersøgelsesperioden var kun en lille del af Ukraines samlede produktionskapacitet til rådighed for eksport.
(75)
I henhold til de oplysninger, der blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, var der ikke planlagt en yderligere stigning i den ukrainske kapacitet. Det er derfor ikke sandsynligt, at eksporten til Unionen vil stige, hvis foranstaltningerne ophæves.
(d) Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping - Ukraine
(76)
Ud fra ovenstående og især konklusionerne om den forventede udvikling i kapaciteten konkluderes det, at der ikke er sandsynlighed for, at den ukrainske eksporterende producent vil genoptage eksporten i skadevoldende mængder til dumpingpriser til EU-markedet på kort til mellemlang sigt, hvis foranstaltningerne ophæves.
3. Dumping - interimsundersøgelse - Ukraine
3.1. Normal værdi
(77)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev det undersøgt, om det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt i interimsundersøgelsesperioden, dvs., om den samlede mængde af dette salg udgjorde 5 % eller derover af salgsmængden ved eksport af den pågældende vare til Unionen. På dette grundlag blev den samarbejdsvillige ukrainske producents hjemmesalg betragtet som generelt repræsentativt.
(78)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper der solgtes på hjemmemarkedet, som var identiske eller sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(79)
For hver varetype, som den eksporterende producent solgte på sit hjemmemarked, og som fandtes at være identisk eller direkte sammenlignelig med den varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det undersøgt, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når det samlede salg af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i interimsundersøgelsesperioden udgjorde mindst 5 % af det samlede salg ved eksport til Unionen af en sammenlignelig varetype.
(80)
Det blev efterfølgende undersøgt, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4, ved for hver varetype at fastslå andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet.
(81)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der solgtes til en nettosalgspris, som var lig med eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris på den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på de faktiske hjemmemarkedspriser beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende type i interimsundersøgelsesperioden, uanset om der var tale om fortjenstgivende salg eller ej.
(82)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for denne varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun de fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i interimsundersøgelsesperioden.
(83)
Hvad angår de varetyper, der ikke var fortjenstgivende, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. Den normale værdi blev beregnet ved at lægge de vejede gennemsnitlige salgs-, general- og administrationsomkostninger (SG&A), som påløb i normal handel, og den vejede gennemsnitlige fortjeneste for de varetyper, der var fortjenstgivende, til den ukrainske producents produktionsomkostninger i udløbsundersøgelsesperioden.
3.2. Eksportpris
(84)
Da den ukrainske eksporterende producents eksportsalg til Unionen gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.3. Sammenligning
(85)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev justeret for transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, emballerings-, kredit- og bankomkostninger samt provisioner i alle tilfælde, hvor dette bevisligt påvirkede prissammenligningen.
3.4. Dumpingmargen
(86)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi pr. varetype og det vejede gennemsnit for eksportprisen pr. tilsvarende type af den pågældende vare. Det fremgik ikke af denne sammenligning, at der forekom dumping.
4. De ændrede omstændigheders varige karakter - Ukraine
(87)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det også undersøgt, om ændringerne i omstændighederne med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
4.1. De ændrede omstændigheders varige karakter
(88)
Den ukrainske producent har omstruktureret sin salgsorganisation, således at alt eksportsalg af den pågældende vare til Unionen siden december 2010 er foregået direkte til den uafhængige kunde uden at involvere forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomheder. Beregningen af eksportprisen blev derfor justeret for at tage højde for disse nye omstændigheder.
(89)
Disse ændringer anses for at være af varig karakter, da de opgaver, der tidligere blev udført af den forretningsmæssigt forbundne virksomhed, nu er overført til den ukrainske producent for en periode på ca. et år. Intet tydede på en mulig kommende ændring i salgsstrukturen. Det konkluderes derfor, at de ændrede omstændigheder er af varig karakter.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(90)
Samme vare fremstilles af ca. 20-30 kendte producenter i Unionen. De udgør EU-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(91)
EU-erhvervsgrenens årlige produktion blev anslået på grundlag af konklusionerne i undersøgelsen, jf. betragtning 1, vedrørende importen af strygebrætter fra Since Hardware (Guangzhou) Co., en kinesisk eksporterende producent af strygebrætter, og på grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter indsendte. EU-erhvervsgrenens årlige produktion af strygebrætter kan anslås til over 5 mio. strygebrætter i 2009, hvilket fremgår af betragtning 65 i Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1243/2010 om indførelsen af antidumpingforanstaltninger over for førnævnte eksporterende producent. Da der ikke forelå andre oplysninger, blev det således fundet rimeligt at antage, at den årlige EU-produktion udgjorde 5 mio. strygebrætter ved begyndelsen af den betragtede periode i den nuværende udløbsundersøgelse (2008). Udviklingen i produktionsmængden i den betragtede periode blev fastslået på grundlag af tendensen i de samarbejdsvillige EU-producenters produktionsmængde. EU-produktionsmængden udgjorde således ca. 5,2 mio. strygebrætter i UUP.
(92)
Tre EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 20, og de tegnede sig for over 40 % af den samlede EU-produktion af samme vare. Producenterne i stikprøven besvarede spørgeskemaet.
(93)
Desuden indsendte fire andre EU-producenter grundlæggende oplysninger om deres produktion og salg.
(94)
Det konstateredes, at disse syv EU-producenter tegnede sig for mere end 55 % af den samlede EU-produktion af samme vare.
(95)
EU-markedet for strygebrætter er kendetegnet ved overvejende små og mellemstore producenter beliggende i flere medlemsstater, f.eks. Tyskland, Italien, Nederlandene, Polen, Portugal, Spanien og Det Forenede Kongerige.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
(96)
Da der kun findes en eksporterende producent i Ukraine, præsenteres EU-forbruget og en række makroøkonomiske indikatorer ved hjælp af indekstal af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19.
1. EU-forbruget
(97)
EU-forbruget blev fastlagt på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, jf. betragtning 100, og importmængden uddraget fra 14.6-databasen.
(98)
Hvad angår importmængden fra Kina, kunne oplysningerne fra den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksportør ikke anvendes til at ekstrapolere den samlede importmængde fra Kina, da disse oplysninger kun repræsenterede en meget lille del af den samlede import fra Kina. Den samlede mængde måtte derfor fastlægges på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 18. Da de relevante KN-koder i Eurostat omfatter flere varer end den pågældende vare, blev Eurostat ikke fundet egnet til at fastslå importmængden fra Kina. På grund af den meget begrænsede samarbejdsvilje blandt de kinesiske eksporterende producenter og manglende samarbejde blandt ikke forretningsmæssigt forbundne importører var den eneste pålidelige statistiske kilde til at fastslå importmængden oplysningerne i 14.6-databasen. Da importmængderne i 14.6-databasen dog kun anføres i kg, måtte oplysningerne konverteres til stykker (enheder) ved hjælp af en omregningssats for importen fra Ukraine i den parallelle interimsundersøgelse. Dette blev fundet hensigtsmæssigt, da importen fra den samarbejdsvillige kinesiske virksomhed ikke blev fundet repræsentativ og da Ukraine, jf. betragtning 36, også blev anvendt som referenceland til fastlæggelse af den normale værdi for Kina, og derfor blev oplysningerne fundet repræsentative med henblik på fastlæggelsen af omfanget af importen fra Kina.
(99)
Hvad angår importen fra Ukraine, anvendtes de verificerede data i spørgeskemabesvarelsen fra den parallelle interimsundersøgelse. Selv om interimsundersøgelsesperioden dækkede perioden fra 1. april 2011 til 31. marts 2012 og derfor ikke omfattede det første kvartal af udløbsundersøgelsesperioden, blev det besluttet, at oplysningerne alligevel er egnede til at fastsætte importmængderne. Disse oplysninger var nemlig blevet verificeret og fundet fyldestgørende og repræsentative med henblik på fastsættelsen af importmængderne fra Ukraine i udløbsundersøgelsesperioden.
(100)
EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet blev anslået ved at ekstrapolere forholdet mellem den samlede produktionsmængde og de syv samarbejdsvillige EU-producenters samlede salgsmængde til EU-erhvervsgrenens samlede anslåede produktionsmængde for hvert år i den betragtede periode.
(101)
På dette grundlag faldt EU-forbruget mellem 2008 og UUP med 11 %. Mere bestemt faldt efterspørgslen med 7 procentpoint mellem 2008 og 2009, hvorefter det steg med 9 procentpoint mellem 2009 og 2010. I UUP udgjorde EU-forbruget 9-10 mio. stykker, hvilket var et fald på 13 procentpoint i forhold til året før.
Tabel 1
Mængde
(1 000 enheder)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Forbrug
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Indeks
100
93
102
89
Kilde: 14.6-databasen, spørgeskemabesvarelser
2. Import fra de pågældende lande
(102)
I den oprindelige undersøgelse, som blev afsluttet i 2007, blev importen med oprindelse i Kina og Ukraine vurderet kumulativt, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4. Det blev undersøgt, om en kumulativ vurdering også var hensigtsmæssig i forbindelse med denne udløbsundersøgelse.
(103)
Det blev i den forbindelse konstateret, at dumpingmargenen for importen fra Kina lå over bagatelgrænsen (11,5 %), jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3. Hvad angår importen fra Ukraine, blev der ikke konstateret dumping i UUP eller sandsynlighed for fornyet dumping. På dette grundlag bør importen fra Ukraine dekumuleres med importen fra Kina, da kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, ikke er opfyldt.
3. Importen fra Kina
3.1. Mængde og markedsandel
(104)
Som følge af den meget begrænsede samarbejdsvilje blandt de kinesiske eksporterende producenter, jf. betragtning 98, blev den samlede importmængde fra Kina fastlagt på grundlag af oplysningerne i 14.6-databasen i henhold til grundforordningens artikel 18.
(105)
På dette grundlag faldt importen af den pågældende vare fra Kina i absolutte tal fra 4-4,5 mio. enheder i 2008 til 1,5-2,0 mio. enheder i UUP, hvilket udgjorde et fald på 59 % i den betragtede periode. Dette fald var mest udtalt mellem 2010 og UUP, hvor importen fra Kina faldt fra 3-3,5 mio. i 2010 til 1,5-2,0 mio. enheder i UUP, altså med 36 procentpoint. Faldet kom samtidig med genindførelsen af antidumpingtolden på importen fra Since Hardware i december 2010, jf. betragtning 64.
(106)
Mens markedsandelen for importen fra Kina faldt med 22 procentpoint i den betragtede periode, var markedsandelen markant i UUP, nemlig 15-20 %.
Tabel 2
2008
2009
2010
UUP (2011)
Mængde af import fra Kina pålagt foranstaltninger (1 000 stykker)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Indeks
100
73
76
40
Markedsandel for importen fra Kina underlagt foranstaltninger
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Kilde: 14.6-databasen
3.2. Priser og prisunderbud
(107)
På grund af den meget begrænsede samarbejdsvilje blandt de kinesiske eksporterende producenter måtte den gennemsnitlige importpris for importen fra Kina fastlægges på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, dvs. på grundlag af oplysningerne i 14.6-databasen. Oplysningerne i databasen blev omregnet til priser/stk. i henhold til ovennævnte metode, jf. betragtning 104. Ud fra denne metode steg importpriserne fra 7,0 EUR/stk. i 2008 til 8,2 EUR/stk. i UUP, altså en stigning på 17 %.
Tabel 3
Pris på importerede varer underlagt foranstaltninger (EUR/stk.)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Kina
7,0
8,3
8,4
8,2
Indeks
100
119
121
117
Kilde: 14.6-databasen
(108)
For at fastlægge prisunderbuddet i UUP blev de stikprøveudvalgte EU-producenters vejede gennemsnitlige salgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-priser (dvs. uden fragtomkostninger i Unionen og efter fradrag af nedslag og rabatter), sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige importpriser, jf. betragtning 107, på cif-basis, med de relevante justeringer for told.
(109)
Sammenligningen viste, at importen fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med tæt på 20 %, udtrykt i procent af de stikprøveudvalgte EU-producenters omsætning i UUP.
4. Importen fra Ukraine
(110)
Som det fremgår af betragtning 99 blev importmængden og -priserne fra Ukraine fastlagt på grundlag af den ukrainske eksporterende producents verificerede spørgeskemabesvarelse i forbindelse med den igangværende parallelle interimsundersøgelse.
(111)
Følgende tabel viser udviklingen i importen fra Ukraine i den betragtede periode udtrykt i mængde og markedsandel.
Tabel 4
2008
2009
2010
UUP (2011)
Mængde af import fra Ukraine pålagt foranstaltninger (1 000 stykker)
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Indeks
100
104
128
124
Markedsandel for importen fra Ukraine underlagt foranstaltninger
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse
(112)
Importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine steg med 24 % mellem 2008 og 2011. Ukraine var i stand til at øge importen navnlig på grund af den høje antidumpingtold, der blev indført over for importen af strygebrætter fra Kina. Desuden bidrog ændringen af antidumpingtolden for Ukraine i juli 2010 fra 9,9 % til 7,7 % til denne udvikling og betød, at den ukrainske import blev mere konkurrencedygtig på EU-markedet.
(113)
Følgende tabel viser udviklingen i den gennemsnitlige importpris, cif-prisen, Unionens grænse, for importen fra Ukraine, der er pålagt foranstaltninger.
Tabel 5
Pris på importerede varer underlagt foranstaltninger (EUR/stk.)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Ukraine
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Indeks
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse
(114)
Som det fremgår af tabel 5, steg den gennemsnitlige importpris med 10-15 % i den betragtede periode og var næsten på niveau med EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet i UUP.
5. Import fra andre tredjelande uden foranstaltninger
(115)
Importmængderne fra andre tredjelande, der ikke er pålagt foranstaltninger, blev fastlagt på grundlag af oplysningerne i 14.6-databasen, som blev omregnet til stykker efter samme metode, som blev anvendt ved fastlæggelsen af importmængderne fra Kina, jf. betragtning 98. Dette blev fundet hensigtsmæssigt, da de relevante KN-koder i Eurostat også omfatter andre varer end den pågældende vare og derfor ikke blev fundet egnede til at fastlægge importmængderne fra andre tredjelande.
(116)
Følgende tabel viser udviklingen i importen fra andre tredjelande i den betragtede periode med hensyn til mængde og markedsandel og gennemsnitsprisen på denne import.
Tabel 6
Importmængder fra andre tredjelande (1 000 stk.)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Tyrkiet
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Indeks
100
160-170
215-225
225-235
Andre tredjelande
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Indeks
100
130-140
190-200
150-160
Alle andre lande, i alt
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Indeks
100
140-150
200-210
180-190
Markedsandel for importen fra alle andre tredjelande
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Priser på import fra alle andre lande (EUR pr. stk.)
7,7
8,1
8,2
9,0
Kilde: 14.6-databasen
(117)
Importmængden fra andre tredjelande steg samlet set i den betragtede periode. Den steg og mere end fordobledes mellem 2008 og 2010, mens den faldt igen mellem 2010 og UUP. På dette grundlag steg mængden af import fra andre tredjelande betydeligt i den betragtede periode og var på 1,5-1,9 mio. stykker i UUP, hvilket svarer til en markedsandel på 15-20 % i UUP. Hovedparten af denne import kom fra Tyrkiet, hvorfra importen steg fra 0,3-0,5 mio. stykker i 2008 til 0,8-1,0 mio. stykker i UUP.
(118)
Den gennemsnitlige importpris fra andre tredjelande, der ikke er pålagt foranstaltninger, steg fra 7,7 EUR/stk. i 2008 til 9,0 EUR/stk. i UUP, altså en stigning på 17 %.
6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(119)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
(120)
Der blev, jf. betragtning 20, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(121)
Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på to niveauer:
-
De makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, produktivitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev evalueret for hele EU-produktionen på grundlag af de oplysninger, der blev indhentet fra de producenter, der gav sig til kende.
-
Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, lagre, arbejdskraftomkostninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital og investeringer) blev gennemført for de tre EU-producenter i stikprøven på grundlag af deres oplysninger.
6.1. Makroøkonomiske indikatorer
(a) Produktion
(122)
Den samlede EU-produktion blev anslået som angivet i betragtning 91. På dette grundlag steg EU-produktionen med 4 % mellem 2008 og UUP. Mere specifikt faldt den med 2 % mellem 2008 og 2009, men steg med 6 procentpoint mellem 2009 og UUP til ca. 5,2 mio. enheder.
Tabel 7
(1 000 enheder)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Produktion
5 000
4 887
5 072
5 194
Indeks
100
98
101
104
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(123)
Produktionskapaciteten blev anslået ved hjælp af forholdet mellem den samlede produktionsmængde og den samlede kapacitet hos de syv samarbejdsvillige EU-producenter for hvert år i den betragtede periode og EU-erhvervsgrenens samlede produktion, jf. betragtning 122.
(124)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet steg med 17 % i løbet af den betragtede periode. Denne stigning er dog kun relateret til en af EU-producenterne, mens kapaciteten hos de andre samarbejdsvillige EU-producenter var stabil i den betragtede periode. Resultaterne af undersøgelsen viser, at nogle af de ikke samarbejdsvillige EU-producenter kan have lukket deres produktionsanlæg, hvilket vil reducere den samlede EU-produktionskapacitet i den betragtede periode, hvilket ikke fremgår af tabel 8. Undersøgelsen viste også, at EU-erhvervsgrenen fremstillede andre varer end den pågældende vare (tørreapparater) til dels på de samme produktionsanlæg. Undersøgelsen viste desuden, at EU-producenterne uhindret kan skifte mellem produktionen af den pågældende vare og produktionen af andre varer. Det var derfor ikke muligt at fastlægge produktionskapaciteten for den pågældende vare med nøjagtighed.
(125)
Kapacitetsudnyttelsen, som i 2008 var på 66 %, faldt let i løbet af UUP til 58 %. Den samlede produktionskapacitet i Unionen kunne, jf. foregående betragtning, ikke fastslås med nøjagtighed. Da kapacitetsudnyttelsen beregnes på grundlag af den samlede kapacitet, kan denne heller ikke betragtes som en relevant skadesindikator i denne undersøgelse.
Tabel 8
(1 000 enheder)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Produktionskapacitet
7 592
7 962
8 375
8 906
Indeks
100
105
110
117
Kapacitetsudnyttelse
66 %
61 %
61 %
58 %
Indeks
100
93
92
89
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(c) Salgsmængde
(126)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde blev fastslået som angivet i betragtning 100. EU-erhvervsgrenens salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet steg således med 10 % mellem 2008 og UUP. Denne stigning var især udtalt mellem 2010 og UUP, hvor salgsmængderne steg med 7 procentpoint. Dette faldt sammen med et fald i importen fra Kina efter indførelsen af antidumpingtolden over for Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabel 9
(1 000 enheder)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Indeks
100
99
103
110
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(d) Markedsandel
(127)
I den betragtede periode genvandt EU-erhvervsgrenen noget af sin markedsandel, som steg fra 40-45 % i 2008 til 50-55 % i UUP, altså en stigning på 24 %. Denne stigning skyldtes hovedsagelig faldet i forbruget og i mængden af import fra Kina og den tilsvarende stigning i EU-erhvervsgrenens salgsmængder.
Tabel 10
2008
2009
2010
UUP (2011)
EU-producenternes markedsandel
40 % - 45 %
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Indeks
100
107
101
124
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og 14.6-databasen
(e) Vækst
(128)
EU-forbruget faldt mellem 2008 og UUP. Sideløbende steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet med 10 %, og EU-erhvervsgrenens markedsandel steg med 24 %. EU-erhvervsgrenens produktion steg ligeledes med 4 %, investeringerne mere end fordobledes, jf. betragtning 141, og beskæftigelsen steg med 10 %, jf. betragtning 129, i samme periode. Det kan derfor konkluderes, at EU-erhvervsgrenen oplevede en vis vækst i den betragtede periode.
(f) Beskæftigelse
(129)
Beskæftigelsen og beskæftigelsestendensen for hele EU-erhvervsgrenen blev anslået ved at ekstrapolere de foreliggende oplysninger vedrørende de samarbejdsvillige EU-producenter. I tråd med stigningen i salget viser EU-erhvervsgrenens beskæftigelsesniveau en stigning på 10 % mellem 2008 og UUP.
Tabel 11
2008
2009
2010
UUP (2011)
Beskæftigelse for samme vare
655
672
736
722
Indeks
100
102
112
110
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(g) Produktivitet
(130)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (stykker) pr. ansat faldt med 6 % i den betragtede periode. Dette hænger sammen med, at produktionen steg i mindre omfang end beskæftigelsen.
Tabel 12
2008
2009
2010
UUP (2011)
Produktivitet (1 000 stykker pr. ansat)
7,6
7,3
6,9
7,2
Indeks
100
95
90
94
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(h) Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(131)
Den konstaterede dumpingmargen lå betydeligt over bagatelgrænsen. Indvirkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen kan i betragtning af mængden af og priserne for importen fra Kina ikke betragtes som ubetydelig.
(132)
Hvad angår genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping, viser ovennævnte indikatorer en vis forbedring, men der er dog samtidig belæg for, at EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en udsat og sårbar situation.
6.2. Mikroøkonomiske indikatorer
(a) Priser og andre faktorer, der påvirker priserne
(133)
De stikprøveudvalgte EU-producenters gennemsnitlige salgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig som vist i tabel 13. De gennemsnitlige priser var forholdsvis stabile i den betragtede periode, dog med en let stigning i UUP. Som ovenfor faldt denne stigning sammen med indførelsen af antidumpingforanstaltninger over for Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabel 13
2008
2009
2010
UUP (2011)
Enhedspris på EU-markedet (EUR/enhed)
10,9
10,7
10,9
11,2
Indeks
100
98
100
103
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/enhed)
10,9
10,5
11,0
11,4
Indeks
100
96
101
105
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(134)
Salgspriserne fulgte pristendensen for den vigtigste råvare (dvs. stål). Salgspriserne og omkostningerne var forholdsvis stabile i den betragtede periode, selv om omkostningerne steg lidt mere end salgspriserne, hvilket havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet mellem 2008 og UUP. EU-erhvervsgrenen var dog ikke i stand til at øge sine priser til bæredygtige niveauer, men var tvunget til at matche priserne på den kinesiske lavprisimport for at genvinde markedsandele i en periode med faldende forbrug.
(b) Arbejdskraftomkostninger
(135)
De gennemsnitlige lønninger var stabile i den betragtede periode, mens enhedsproduktionsomkostningerne steg med 3 % (jf. tabel 13).
Tabel 14
EUR/ansat
2008
2009
2010
UUP (2011)
Gennemsnitsløn
20 669
19 377
19 885
20 523
Indeks
100
94
96
99
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(c) Lagerbeholdninger
(136)
Lagerbeholdningerne steg i den betragtede periode. Lagerbeholdningerne var 56 % højere i UUP end i 2008.
Tabel 15
(1 000 enheder)
2008
2009
2010
UUP (2011)
Slutlagre
94
137
184
146
Indeks
100
147
197
156
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(d) Rentabilitet og investeringsafkast
(137)
EU-erhvervsgrenen var i stand til at øge sin rentabilitet en smule mellem 2008, hvor den var på nulpunktet, og 2009, hvor den steg til 2 %. Rentabiliteten faldt dog igen i 2010 og endda yderligere i UUP, hvor den var på -1,7 %. Samlet set faldt rentabiliteten med næsten 2 % i den betragtede periode. Dette skyldtes især, jf. betragtning 134, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at øge sine salgspriser i takt med stigningen i omkostningerne, da den var tvunget til at matche de lave importpriser fra Kina for at genvinde markedsandele.
(138)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i store træk rentabilitetsudviklingen. Det steg mellem 2008 og 2009 og faldt fra 2009 til UUP. Faldet i investeringsafkastet var mere udtalt end faldet i rentabiliteten som følge af øgede investeringer, jf. betragtning 141.
Tabel 16
2008
2009
2010
UUP (2011)
Rentabilitet
(% af nettosalget)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Indeks
100
102
99
98
Investeringsafkast (fortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Indeks
100
200
84
22
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(e) Likviditet og evne til at rejse kapital
(139)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne, som er erhvervsgrenens evne til selv at finansiere sine aktiviteter og udtrykkes som en procentdel af omsætningen af samme vare, forbedredes i takt med rentabiliteten fra nulpunktet i 2008 til 5 % i 2009. Den faldt til 3 % i 2010 og var negativ i UUP.
Tabel 17
2008
2009
2010
UUP (2011)
Likviditet
(% af omsætning)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(140)
Der var ingen særlige tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde svært ved at rejse kapital.
(f) Investeringer
(141)
De årlige investeringer i produktionen af samme vare foretaget af producenterne i stikprøven mere end fordobledes mellem 2008 og NUP. De steg markant mellem 2008 og 2009. Stigningen i investeringerne kan forklares med EU-erhvervsgrenens omstruktureringsbestræbelser, som omfatter investeringer i deres egen produktionsproces for at gøre den mere konkurrencedygtig. Mellem 2010 og UUP var der et fald, mens investeringsniveauet dog stadig var betydeligt højere end i 2008.
Tabel 18
2008
2009
2010
UUP (2011)
Nettoinvesteringer (1 000 EUR)
239
504
1 046
569
Indeks
100
211
438
239
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
7. Konklusion om skade
(142)
Analysen af de makroøkonomiske indikatorer viste tegn på forbedring, navnlig med hensyn til EU-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængder og markedsandele i den betragtede periode. Samtidig gik nogle af de relevante mikroøkonomiske indikatorer tilbage, f.eks. rentabiliteten og investeringsafkastet. Salgspriserne steg en anelse, men kunne ikke hæves til bæredygtige niveauer og modsvare stigningen i produktionsomkostningerne. Dette skyldtes især, at importen fra Kina havde en stor markedsandel i hele den betragtede periode, samtidig med at den foregik til meget lave priser, som EU-erhvervsgrenen måtte matche for at genvinde markedsandele.
(143)
Foranstaltningerne over for Kina har således kun delvist hjulpet EU-erhvervsgrenen til at genrejse sig efter den påførte skade.
(144)
Ud fra ovenstående analyse er EU-erhvervsgrenens situation blevet forbedret, og erhvervsgrenen påføres ikke væsentlig skade. Til trods for de tilsyneladende positive tendenser og de omfattende omstruktureringsbestræbelser er EU-erhvervsgrenen ikke desto mindre stadig skrøbelig og sårbar.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Indledende bemærkninger
(145)
På grund af den meget begrænsede samarbejdsvilje blandt de kinesiske eksporterende producenter måtte analysen vedrørende det kinesiske hjemmemarked og eksporten fra Kina til andre tredjelande, jf. betragtning 51-52, foretages ud fra de foreliggende oplysninger, dvs. oplysninger offentliggjort som led i den udløbsundersøgelse, som US International Trade Commission gennemførte i juni 2010 (»den amerikanske udløbsundersøgelse«).
(146)
I den betragtede periode befandt EU-erhvervsgrenen sig i en skrøbelig og sårbar situation, hvor den stadig var udsat for de skadevoldende virkninger af dumpingimporten fra Kina.
(147)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra det pågældende land vurderet med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
2. Konsekvenser af den forventede importmængde og de prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
(148)
Hvad angår importen fra Kina, var der, jf. ovenfor, sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne udløber. Importmængderne af den pågældende vare fra Kina vil sandsynligvis stige i en situation uden foranstaltninger til priser, der i væsentligt omfang underbyder EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet. Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenens kunder hovedsagelig er detailhandlere, dvs. store supermarkeder, der har en stærk forhandlingsposition og i stigende grad vil købe strygebrætter fra Kina, som højst sandsynligt vil komme ind på markedet til meget lave dumpingpriser. Pristrykket på EU-erhvervsgrenen vil derfor sandsynligvis forværres, og EU-erhvervsgrenen vil blive tvunget til at sænke sine priser med en deraf følgende ødelæggende virkning for rentabiliteten, som allerede var negativ i UUP.
(149)
I en sårbar og skrøbelig situation for EU-erhvervsgrenen vil de øgede mængder og prisvirkningen af dumpingimporten fra Kina føre til store økonomiske tab og tab af markedsandele.
(150)
Den adfærd, som en kinesisk eksportør, som tidligere havde fordel af en nultold (Since Hardware (Guangzhou) Co.) har lagt for dagen, kan betragtes som en stærk indikator for de kinesiske eksportørers sandsynlige adfærd, hvis tolden ophæves. Det skal erindres, at Since Hardware (Guangzhou) Co., som tidligere var pålagt en nultold (fra april 2007 til december 2010), markant øgede sin eksport til Unionen til væsentligt dumpede priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser i den periode. Som tidligere nævnt førte en antidumpingundersøgelse vedrørende denne virksomhed til indførelsen af en endelig antidumpingtold på 35,8 %. Undersøgelsen konkluderede også, at mængden af import fra denne virksomhed i undersøgelsesperioden for nævnte undersøgelse (2009) var blevet fordoblet i forhold til importen fra samme virksomhed i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse, som blev afsluttet i 2007 (2005). Undersøgelsen vedrørende Since Hardware (Guangzhou) Co. konkluderede, at EU-erhvervsgrenen som følge heraf led væsentlig skade.
(151)
Desuden viste undersøgelsen, at de kinesiske eksporterende producenter inden indledningen af denne udløbsundersøgelse allerede havde kontaktet potentielle kunder i Unionen med pristilbud, der markant underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser. Dette viser, at der er stor sandsynlighed for, at de kinesiske eksporterende producenter vil søge at komme ind på EU-markedet med øgede mængder ved at sænke deres nuværende prisniveau, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
3. EU-markedets tiltrækningskraft, gældende foranstaltninger i andre tredjelande og overskydende kapacitet
(152)
Som nævnt i betragtning 55-57 er den kinesiske strygebrætsindustri i høj grad eksportorienteret, og selv efter indførelsen af foranstaltningerne er Unionen stadig dens største og mest attraktive marked.
(153)
Det amerikanske marked er det næststørste eksportmarked for de kinesiske eksporterende producenter. Adgangen til det amerikanske marked er dog stadig begrænset på grund af de høje antidumpingforanstaltninger, som blev forlænget indtil 2015. Dette styrker sandsynligheden for, at importen fra Kina vil blive dirigeret til EU-markedet i øgede mængder, hvis foranstaltningerne ikke opretholdes.
(154)
I henhold til de oplysninger, som Kommissionen har indhentet fra den amerikanske udløbsundersøgelse, er der potentielt omfattende overskydende kapacitet i Kina, og der kan nemt skabes yderligere overskydende kapacitet, hvis antidumpingtolden ophæves, idet produktionen af strygebrætter i Kina er arbejdskraftintensiv og en eventuel forøgelse af produktionen ikke kræver omfattende investeringer eller særlige færdigheder. På grundlag af alle de foreliggende oplysninger blev det derfor konkluderet, at der i hvert fald er potentielt omfattende overskydende kapacitet i Kina, som kan omdirigeres til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.
4. Andre faktorer
4.1. Ikke-dumpet import fra Kina
(155)
Som nævnt ovenfor blev der ikke konstateret dumping for den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksportør i UUP, der har en individuel toldsats på 22,7 %. Da importen fra denne virksomhed dog kun udgjorde en minimal del af den samlede importmængde fra Kina, kunne den ikke betragtes som væsentlig, og det kunne ikke konstateres, at den havde bidraget til EU-erhvervsgrenens udsatte situation i UUP.
(156)
Det blev endvidere konstateret, at importen fra denne virksomhed ikke underbød EU-erhvervsgrenens priser i UUP.
4.2. Importen fra Ukraine
(157)
Som nævnt ovenfor steg importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine med 24 %. Dette resulterede i en svag stigning i den tilsvarende markedsandel i den betragtede periode.
(158)
Den gennemsnitlige importpris steg dog fra 2008 til UUP med 14 % og var på samme prisniveau som EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet i UUP.
(159)
EU-erhvervsgrenens udsatte situation kan således ikke forklares med importen af strygebrætter fra Ukraine. Det er ligeledes heller ikke sandsynligt, at importen fra Ukraine vil bidrage til en fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
4.3. Import fra andre tredjelande uden foranstaltninger
(160)
Importmængden fra andre tredjelande uden foranstaltninger steg i den betragtede periode, selv om der dog var et let fald mellem 2010 og UUP. Stigningen i importen medførte også en stigning i markedsandelen i samme periode, fra 5-10 % til 15-20 %.
(161)
Selv om prisniveauet ved import fra andre tredjelande lå under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser, lå de dog over den gennemsnitlige importpris fra Kina som fastlagt i den nuværende undersøgelse.
(162)
Til trods for ovenstående vil importen fra Kina sandsynligvis stige betydeligt til dumpingpriser, der underbyder EU-erhvervsgrenens priser. Undersøgelsen viste nemlig, at den gennemsnitlige importpris fra Kina uden antidumpingtold underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet med ca. 20 %. Importen fra Kina kan således forventes at komme ind på EU-markedet til priser, der ligger under den gennemsnitlige pris på import fra andre tredjelande, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, hvilket allerede var tilfældet i UUP. Det blev derfor konkluderet, at importen fra tredjelandsmarkeder havde en vis indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, men dog ikke kan svække konklusionen om sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumpingimport fra Kina, hvis foranstaltningerne ophæves.
4.4. Fald i forbruget
(163)
Det skal bemærkes, at det tydelige fald i forbruget mellem 2010 og UUP hovedsagelig er den statistiske virkning af faldet i importen som følge af indførelsen af antidumpingforanstaltninger over for Since Hardware (Guangzhou) Co. I samme periode var EU-erhvervsgrenen i stand til at øge sin salgsmængde og markedsandel. Faldet i forbruget kan derfor ikke have haft en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
5. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade
(164)
I forbindelse med undersøgelsen blev det fastslået, at der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
(165)
I betragtning af de kinesiske eksporterende producenters dumpingniveau, EU-markedets tiltrækningskraft, den kinesiske eksporterende producent Since Hardware (Guangzhou) Co.'s tidligere adfærd, som der blev fremlagt beviser for i den undersøgelse, der afsluttedes i december 2010, de kinesiske producenters mulighed for nemt at øge kapaciteten i tilfælde af øget efterspørgsel, de kinesiske producenters meget eksportorienterede virksomhed og deres prisstrategier, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, vil blive konfronteret med øget dumpingimport fra Kina, som i væsentlig grad underbyder EU-erhvervsgrenens priser. Skulle dette blive tilfælde, forventes EU-erhvervsgrenens allerede vanskelige situation med hensyn til rentabilitet ikke blot at forværres, men nogle af de seneste forbedringer i EU-erhvervsgrenens generelle resultater vil sandsynligvis tilintetgøres.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(166)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om indførelsen af antidumpingforanstaltninger på importen af strygebrætter med oprindelse i Kina som følge af konklusionerne i denne udløbsundersøgelse ville være i strid med Unionens interesser. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(167)
Nærværende undersøgelse har analyseret en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger. Det giver således mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(168)
Det skal desuden bemærkes, at det foreslås at afslutte antidumpingundersøgelsen vedrørende importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine, hvilket vil give en øget adgang for import fra tredjelande uden restriktioner til EU-markedet.
(169)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger over for importen med oprindelse i Kina.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(170)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en levedygtig erhvervsgren. Det blev bekræftet af den positive udvikling i den økonomiske situation, som kunne konstateres i den betragtede periode, delvis som følge af bestræbelser på at blive mere konkurrencedygtig og de etablerede foranstaltninger. Det kan med rimelighed forventes, at EU-erhvervsgrenen fortsat vil drage fordel af opretholdelsen af foranstaltninger. Hvis foranstaltningerne over for importen med oprindelse i Kina ikke opretholdes, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen vil lide væsentlig skade som følge af de store mængder dumpingimport fra Kina, hvilket vil medføre en alvorlig forværring af dens økonomiske situation i betragtning af de underbudsmargener, der blev konstateret for UUP. Det vil føre til en forværring af den allerede nu negative rentabilitet, investeringsafkastet og lagerbeholdningerne og i sidste ende føre til EU-erhvervsgrenens forsvinden.
(171)
I overensstemmelse hermed konkluderes det, at det helt klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at antidumpingforanstaltningerne over for Kina opretholdes.
3. Andre parters interesser
(172)
Ingen af de 15 kontaktede importører/forhandlere samarbejdede. Ingen af de andre potentielt interesserede parter gav sig til kende i forbindelse med undersøgelsen. Der foreligger ingen beviser for, at de gældende foranstaltninger i væsentlig grad vil påvirke importørerne eller brugerne af den pågældende vare. På denne baggrund kan det med rimelighed antages, at de største kunder, nemlig store detailforretninger, vil være i stand til at vælte en eventuel prisstigning som følge af antidumpingtolden over på slutbrugerne uden væsentlige virkninger for forbrugernes opfattelse af produktet.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(173)
Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at der ikke er nogen tvingende grunde, der klart viser, at opretholdelsen af foranstaltningerne over for Kina vil være i strid med Unionens interesser.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(174)
Alle parter blev orienteret om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina opretholdes, og at de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Ukraine afsluttes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger.
(175)
Det kan således konkluderes, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af strygebrætter med oprindelse i Folkerepublikken Kina bør opretholdes, og at den gældende antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine bør ophæves, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 og 3, -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00 (Taric-koder 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 og 8516900051).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Fabrikant
Toldsats (%)
Taric-tillægs-kode
Folke-republikken Kina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Alle andre virksomheder
42,3
A999
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Antidumpingproceduren vedrørende importen af strygebrætter med oprindelse i Ukraine afsluttes, og antidumpingforanstaltningerne over for Ukraine, som indførtes ved forordning (EF) nr. 452/2007, ophæves.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. juli 2013.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 695/2013,
annettu 15 päivänä heinäkuuta 2013,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa ja Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kumoamisesta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2, 3 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 452/2007 (2) käyttöön 9,9-38,1 prosentin suuruiset lopulliset polkumyyntitullit Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa; neuvosto otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1243/2010 (3) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin kiinalaisen vientiä harjoittavan silityslautojen tuottajan Since Hardware (Guangzhou) Co:n tuottamien silityslautojen tuonnissa perusasetuksen 5 artiklan mukaisen uuden tutkimuksen jälkeen, jäljempänä ’alkuperäiset tutkimukset’.
(2)
Neuvosto otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 270/2010 (4) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin kiinalaisen vientiä harjoittavan silityslautojen tuottajan Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd.:n tuottamien silityslautojen tuonnissa.
(3)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen polkumyyntiin rajoitetun osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen neuvosto muutti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 580/2010 (5) voimassa olevaa lopullista polkumyyntitullia siten, että se oli Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuonnin osalta 7 prosenttia.
(4)
Neuvosto otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 77/2010 (6) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin kiinalaisen vientiä harjoittavan silityslautojen tuottajan Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co:n tuottamien silityslautojen tuonnissa perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisen uutta viejää koskevan tarkastelun jälkeen.
(5)
Neuvosto otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 805/2010 (7) uudelleen käyttöön lopullisen polkumyyntitullin kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan, Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan -yrityksen, valmistamien silityslautojen tuonnissa tuomioistuimen asiassa C-141/08 P (8) antaman tuomion noudattamisen edellyttämänä toimenpiteenä.
(6)
Neuvosto otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 987/2012 (9) uudelleen käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd -yrityksen valmistamien sislityslautojen tuonnissa tuomioistuimen asiassa T-274/07 (10) antaman tuomion noudattamisen edellyttämänä toimenpiteenä.
(7)
Edellä mainituista tutkimuksista käytetään jäljempänä myös ilmaisua ’aiemmat tutkimukset’.
2. Tarkastelupyynnöt
2.1 Ukrainaan ja Kiinaan sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu
(8)
Nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (11) julkaisemisen jälkeen komissiota pyydettiin 25 päivänä tammikuuta 2012 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu.
(9)
Pyynnön esitti kolme unionin tuottajaa, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 40 prosenttia silityslautojen tuotannosta unionissa, jäljempänä ’toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön esittäjät’.
(10)
Pyyntö koski kaikkia voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisalaan nyt kuuluvia maita eli Kiinaa ja Ukrainaa ja perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen.
(11)
Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio tuli siihen tulokseen, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemiseksi. Sen vuoksi se ilmoitti tarkastelun aloittamisesta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla julkaisemalla 25 päivänä huhtikuuta 2012 Euroopan unionin virallisessa lehdessä asiaa koskevan ilmoituksen (12), jäljempänä ’toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoilmoitus’.
2.2 Ukrainaan sovellettavia voimassa olevia polkumyyntitoimenpiteitä koskeva osittainen välivaiheen tarkastelu ainoan ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta
(12)
Komissio sai 17 päivänä maaliskuuta 2012 perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen pyynnön, joka koski polkumyyntiin rajoittuvan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanoa. Pyynnön esitti Eurogold Industries Ltd., ainoa tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittava tuottaja Ukrainassa, jäljempänä ’välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön esittäjä’.
(13)
Välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön esittäjän mukaan olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet oli otettu käyttöön, olivat muuttuneet ja muutokset olivat luonteeltaan pysyviä. Muutosten perusteella väitettiin, että nykyiset polkumyyntitoimenpiteet eivät enää olleet tarpeen polkumyynnin vaikutusten korjaamiseksi.
(14)
Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio tuli siihen tulokseen, että on olemassa riittävä näyttö välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi. Sen vuoksi se pani tarkastelun vireille 12 päivänä kesäkuuta 2012 (13), jäljempänä ’välivaiheen tarkastelua koskeva vireillepanoilmoitus’.
3. Tutkimus
3.1 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu
a) Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa
(15)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun osalta 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2011 välisen ajan, jäljempänä ’toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakso’. Kehityssuuntien tarkastelu vahingon määrityksen yhteydessä kattoi tammikuun 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
b) Tutkimuksen osapuolet ja otanta
(16)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, niille unionissa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niiden järjestöille sekä asianomaisten viejämaiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(17)
Koska kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin tuottajia oli ilmeisen runsaasti, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä.
(18)
Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan edustavan otoksen, kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Ainoastaan kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmoittautui ja toimitti komissiolle toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Sen vuoksi otantaa ei pidetty tarpeellisena.
(19)
Ainoa ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä rinnakkaisessa osittaisessa välivaiheen tarkastelussa ja pyysi, että välivaiheen tarkastelun yhteydessä tarkastettuja ja koottuja tietoja käytetään tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa (ks. jäljempänä johdanto-osan 31 kappale).
(20)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajia edustavan otoksen. Tähän otantaan kuului kolme yritystä niistä arviolta 20-30:stä unionin tuottajasta, joiden ennen tutkimuksen käynnistämistä tiedettiin valmistavan samankaltaista tuotetta. Kolmen otantaan kuuluvan yrityksen valinnan perusteena oli niiden samankaltaisen tuotteen myynti- ja tuotantomäärät vuonna 2011 ja niiden maantieteellinen sijainti unionissa. Otos edusti yli 40:tä prosenttia arvioidusta unionin kokonaistuotannosta ja -myynnistä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla, ja sitä pidettiin näin ollen edustavana. Asianomaisia osapuolia pyydettiin tutustumaan asiakirjoihin ja esittämään valintaa koskevat huomautuksensa 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta. Yksikään asianomainen osapuoli ei esittänyt huomautuksia ehdotetusta otoksesta.
(21)
Yksikään etuyhteydetön tuoja unionissa ei ilmoittautunut tai tehnyt yhteistyötä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa.
c) Kyselylomakkeet ja tarkastaminen
(22)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista.
(23)
Kyselylomakkeet lähetettiin molemmille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka ilmoittautuivat otantamenettelyssä. Ainoastaan yksi näistä kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista toimi yhteistyössä ja toimitti vastaukset kyselylomakkeeseen.
(24)
Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kaikilta kolmelta otokseen valitulta unionin tuottajalta. Lisäksi neljä yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa toimitti yleisiä tietoja vahinkoa koskevaa tarkastelua varten.
(25)
Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
-
Kiina
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guangdong, Kiina
-
Brabantia S&S, Hongkong
-
Unionin tuottajat
-
Colombo New Scal SpA, Italia
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Puola
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta.
(26)
Niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua alkuperäisissä tutkimuksissa, oli määritettävä normaaliarvo vertailumaata koskevien tietojen perusteella. Sen vuoksi tehtiin tarkastuskäynti seuraavan yrityksen toimitiloihin:
-
Ukraina
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraina.
d) Ilmoittaminen osapuolille
(27)
Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamista Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa ja päättää tutkimus, joka koskee Ukrainasta peräsin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Huomautuksia ei esitetty.
3.2 Osittainen välivaiheen tarkastelu
a) Osittaisen välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjakso
(28)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen Ukrainasta peräisin olevaa tuontia koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän huhtikuuta 2011 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjakso’. Aikaisempi - esimerkiksi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa käytetty - tutkimusajanjakso ei olisi ollut sopusoinnussa perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan vaatimusten kanssa. Lisäksi samanlaista tutkimusajanjaksoa on käytetty rinnakkaisessa tullinpalautusta koskevassa menettelyssä.
b) Tutkimuksen osapuolet
(29)
Komissio ilmoitti virallisesti osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön esittäjälle ja kyseisen viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi välivaiheen tarkastelua koskevassa vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
c) Kyselylomakkeet ja tarkastaminen
(30)
Komissio pyysi välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön esittäjältä kaikki polkumyynnin ja toimenpiteiden jatkamistarpeen määrittämiseksi tarpeellisiksi katsomansa tiedot ja tarkasti ne.
(31)
Välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön esittäjän tuonti edusti kaikkea Ukrainasta peräisin olevaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia. Tälle yritykselle lähetettiin kyselylomake, ja yritys toimi yhteistyössä ja toimitti vastaukset lomakkeeseen. Tarkastuskäynti tehtiin seuraaviin toimitiloihin:
-
Ukraina
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukraina.
d) Ilmoittaminen osapuolille
(32)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella Ukrainasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä koskeva tutkimus aiottiin päättää. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Huomautuksia ei esitetty.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(33)
Sekä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa että välivaiheen tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin neuvoston asetuksen (EY) N:o 452/2007 ja neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1243/2010 soveltamisalaan kuuluva tuote, eli Kiinan kansantasavallasta ja Ukrainasta peräisin olevat silityslaudat, vapaasti seisovat tai ei, höyrynimutoiminnolla ja/tai lämpötoiminnolla ja/tai puhallustoiminnolla varustetut tai ei, hihalaudat ja silityslaudan oleelliset osat eli jalat, päällinen ja silitysrautateline mukaan luettuina, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00.
(34)
Tarkasteluja koskevissa tutkimuksissa samoin kuin alkuperäisissä tutkimuksissa vahvistettiin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella ja asianomaisten maiden kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä silityslaudoilla, unionin tuottajien unionin markkinoilla tuottamilla ja myymillä silityslaudoilla ja Ukrainalle määritetyssä vertailumaassa tuotetuilla ja sen kotimarkkinoilla myydyillä silityslaudoilla on samat fysikaaliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset.
(35)
Tämän vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
C. POLKUMYYNTI, POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS SEKÄ MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS
1. Polkumyynti - toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu - Kiina
1.1 Yleisiä huomioita
(36)
Kuten edellä mainittiin, ainoastaan yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä, ja sen osuus kiinalaisen viennin kokonaismäärästä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla oli erittäin pieni. Sen vuoksi tätä yritystä koskevia havaintoja ei pidetty maan osalta edustavina.
(37)
Näin ollen Kiinan viranomaisille ja yhteistyöstä kieltäytyneille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille ilmoitettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltamisesta, ja niille annettiin tilaisuus esittää huomautuksensa perusasetuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Huomautuksia ei esitetty.
(38)
Perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäljempänä esitetyt polkumyyntiä ja polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät oli tehtävä käytettävissä olevien tietojen perusteella. Näitä tietoja olivat toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua koskevan pyynnön yhteydessä esitetyt tiedot ja tarkimmiksi todetut komission käytettävissä olevat tilastot, toisin sanoen jäsenvaltioiden perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kuukausittain toimittamat tiedot, jäljempänä ’14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokanta’. Muut tilastolähteet, kuten Kiinan viennin tietokanta ja Eurostatin (8-numeroiset) koodit, todettiin epäluotettaviksi, koska kyseiset tullikoodit käsittivät muita tuotteita kuin tarkasteltavana olevan tuotteen.
1.2 Normaaliarvo
a) Vertailumaa
(39)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaan kotimarkkinahintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.
(40)
Komissio ehdotti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoilmoituksessa, että vertailumaa olisi Ukraina. Ukraina oli yksi maista, joita aiemmissa tutkimuksissa käytettiin soveltuvana kolmantena maana, joka on markkinatalousmaa, määritettäessä normaaliarvoa Kiinan osalta. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkemyksensä suunnitellusta vertailumaan valinnasta. Huomautuksia ei esitetty.
(41)
Lisäksi komissio selvitti mahdollisuutta yhteistyöhön muiden mahdollisten vertailumaiden eli Malesian, Bosnia ja Hertsegovinan, Intian, Israelin ja Turkin kanssa. Ainoastaan Turkin viranomaiset toimittivat luettelon tiedossa olevista tuottajista, joihin voidaan ottaa yhteyttä, ilmoittamatta kuitenkaan sitä, toimisiko mikään näistä yhteistyössä tutkimuksessa. Samaan aikaan ainoa ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja suostui siihen, että sen tietoja, jotka oli toimitettu ja tarkastettu rinnakkaisen välivaiheen tarkastelun yhteydessä, käytetään toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. Kyseiset tiedot edustavat koko maata.
(42)
Edellä esitettyjen tosiseikkojen ja perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan vaatimusten vuoksi todettiin, että Ukraina oli soveltuva vertailumaa.
b) Normaaliarvon määrittäminen vertailumaan osalta
(43)
Ainoa ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, mutta se toimi yhteistyössä rinnakkaisessa välivaiheen tarkastelussa ja salli tämän rinnakkaisen tarkastelun yhteydessä kerättyjen ja tarkastettujen tietojensa käytön toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa.
(44)
Koska toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjaksot ovat suurelta osin päällekkäisiä ja koska kyseisen ukrainalaisen viejän osuus Ukrainasta unioniin suuntautuvasta viennistä oli 100 prosenttia, normaaliarvo määritettiin rinnakkaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun yhteydessä kerättyjen ja tarkastettujen tietojen perusteella (ks. jäljempänä johdanto-osan 77-83 kappale).
1.3 Vientihinta
(45)
Yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten viejien vientihinta määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Vientihinta määritettiin sen vuoksi komission käytössä olevien tuontitilastojen (eli 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokannan) perusteella laskettuna painotetun keskiarvon perusteella.
(46)
Yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle.
1.4 Vertailu
(47)
Yhteistyössä kieltäytyneiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu tehtiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin rahti- ja kuljetuskustannusten perusteella kaikissa asianmukaisissa tapauksissa, joissa kustannusten osoitettiin vaikuttavan hintojen vertailtavuuteen. Oikaisut määriteltiin yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta kerättyjen tietojen perusteella.
(48)
Yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta vertailtiin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, joka oli määritelty toimitettujen ja tarkastettujen tietojen perusteella. Vertailu tehtiin noudettuna lähettäjältä -tasolla kunkin tuotelajin osalta ja samassa kaupan portaassa. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Enintään 5,9 prosentin suuruisia oikaisuja tehtiin rahti- ja kuljetuskustannusten perusteella kaikissa asianmukaisissa tapauksissa, joissa kustannusten osoitettiin vaikuttavan hintojen vertailtavuuteen.
1.5 Polkumyyntimarginaali
(49)
Yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vastaavan tuotelajin painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. Tämä alustava vertailu ei osoittanut polkumyynnin olemassaoloa. Koska tämän yrityksen tuonti edusti vain erittäin pientä osuutta kiinalaisen tuonnin kokonaismäärästä, tätä yritystä koskevien päätelmien ei katsota edustavan koko Kiinaa.
(50)
Yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään. Yhteistyön puutteen vuoksi tuotelajikohtainen vertailu ei ollut mahdollista. Vertailu oli sen sijaan tehtävä tilastotietojen perusteella, kuten edellä johdanto-osan 44 ja 45 kappaleessa selvitettiin. Vertailu osoitti alustavan polkumyyntimarginaalin olevan 11,5 prosenttia.
1.6 Kiinalaisen polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys
(51)
Koska yhteistyössä toimiminen oli vähäistä, tutkimuksen aikana ei ollut käytettävissä tietoja Kiinan kotimaan markkinoista. Yhteistyössä toiminut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja oli perustettu yksinomaan unionin markkinoille tarkoitettua tuotantoa varten, eikä sillä ollut tietoa kotimaan tilanteesta.
(52)
Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät oli tehtävä lähinnä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön yhteydessä esitettyjen tietojen ja niiden tietojen perusteella, jotka Yhdysvaltain kansainvälisen kaupan komissio oli tarkistanut ja julkaissut kesäkuussa 2010 toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun (14) yhteydessä, jäljempänä ’USA:n tekemä tarkastelu’ ja joita komissio piti relevantteina tämän tutkimuksen kannalta.
a) Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat
(53)
Huolimatta voimassa olevista toimenpiteistä ja jäljempänä todetusta kiinalaisen tuonnin vähenemisestä tarkastelujaksolla (ks. johdanto-osan 106 kappale) kiinalaisen tuonnin markkinaosuus oli edelleen merkittävä eli noin 15-20 prosenttia unionin markkinoista toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla. Lisäksi tuonti alitti unionin hinnat lähes 20 prosentilla saman ajanjakson aikana (ks. jäljempänä 109 kappale).
(54)
Kun otetaan huomioon kiinalaisen tuonnin huomattava markkinaosuus ja huomattavan alihinnoittelun jatkuminen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla, voidaan kohtuudella odottaa, että kiinalaisen tuonnin suuri määrä aiheuttaisi jatkossakin huomattavia hintapaineita unionin tuotannonalalla, jos toimenpiteet kumottaisiin.
b) Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa
(55)
USA:n tekemän tarkastelun yhteydessä julkaistut tiedot osoittavat, että Kiinassa on huomattava tuotantokapasiteetti, joka vastaa noin 80:tä prosenttia unionin kulutuksesta (vuonna 2009). Komissio ei löytänyt tuoreempaa tietoa, joka olisi ollut ristiriidassa USA:n tutkintaviranomaisen keräämien tietojen kanssa. Koska yhteistyö oli puutteellista, käyttämättömän kapasiteetin tarkkaa määrä ei kyetty vahvistamaan.
(56)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkastelupyyntöön sisältyneiden tietojen mukaan toimivien tuottajien lukumäärä Kiinassa oli edelleen korkea. Näin ollen ei havaittu viitteitä siitä, että tuotantokapasiteetti Kiinassa olisi laskenut.
(57)
Lisäksi niiden tietojen mukaan, jotka komissio on koonnut USA:n tekemästä tarkastelusta ja jotka on vahvistettu nyt tehdyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun päätelmissä yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, lisäkapasiteettia voidaan helposti ottaa käyttöön vastaamaan kysynnän kasvuun, sillä tuotanto on pääosin työvoimavaltaista. Tutkimus paljasti lisäksi, että myös muita tuotteita kuin tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistavat tuottajat pystyivät kysynnän mukaan helposti vaihtelemaan muiden tuotteiden tuotannon ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon välillä. Jos polkumyyntitulli kumottaisiin, kiinalaiset tuottajat kykenisivät sen vuoksi hyvin todennäköisesti kasvattamaan silityslautojen tuotantoaan suhteellisen nopeasti ilman huomattavia investointeja.
(58)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella pääteltiin sen vuoksi, että Kiinassa on ainakin potentiaalisesti käytettävissä suuri tuotantokapasiteetti, joka suunnattaisiin uudelleen unionin markkinoille, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annettaisiin raueta.
c) Unionin markkinoiden ja muiden kolmansien markkinoiden houkuttelevuus
(59)
Koska yhteistyö oli vähäistä eikä käytettävissä ollut luotettavia tietoja, ei ollut mahdollista tehdä hintavertailua unioniin tulevan tuonnin, muiden kolmansien maiden vientimarkkinoille suuntautuvan tuonnin ja Kiinan kotimarkkinahintojen välillä. Käytettävissä oleviin tietoihin perustuva alustava vertailu osoitti, että kiinalaisen tuonnin hinnat alittavat merkittävällä tavalla unionin keskimääräiset hinnat (ks. jäljempänä 109 kappale). Siksi katsotaan, että unionin markkinoiden hinnat ovat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta houkuttelevat.
(60)
Kun lisäksi otetaan huomioon USA:n tekemän tarkastelun päätelmät, joita ei ole kiistetty muilla tiedoilla, voidaan katsoa, että unioni on tällä hetkellä kiinalaisten tuottajien suurin myyntimarkkina. Toiseksi suuri vientimarkkina Yhdysvallat on edelleen suljettu kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, sillä polkumyyntitullit ovat huomattavia ja niiden voimassaoloa on hiljattain jatkettu vuoteen 2015 saakka.
(61)
Kiinalaisen tuonnin markkinaosuus on toimenpiteistä huolimatta suhteellisen vakaa ja huomattava, ja tämä viittaa siihen, että unioni on edelleen houkutteleva vientimarkkina kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta. Yhdysvaltain markkinoiden - toiseksi suurimman vientimarkkinan - sulkeminen osoittaa, että kolmansien markkinoiden kyky vastaanottaa tuontia on rajallinen. Sen vuoksi on todennäköistä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kohdentavat tuontinsa unionin markkinoille, jos Kiinaan sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumotaan.
d) Aiempi toiminta
(62)
USA:n tekemän tarkastelun yhteydessä kerätyt tiedot osoittavat, että kiinalaiset tuottajat ovat voimakkaasti vientisuuntautuneita. Tämän näkemyksen vahvistavat osittain myös nykyisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun havainnot: ainoa vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut Kiinan kotimarkkinoilla vaan oli yksinomaan vientiin suuntautunut.
(63)
Se, että Yhdysvallat jatkoi polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelunsa jälkeen, on merkki siitä, että muihin markkinoihin kohdistuva kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntikäytäntö voi toistua unionin osalta, jos nykyiset toimenpiteet poistetaan.
(64)
Myös Since Hardware (Guangzhou) Co -yrityksen - kiinalaisen viejän, johon aiemmin sovellettiin 0 prosentin tullia - toimintaa voidaan pitää selkeänä merkkinä siitä, miten kiinalaiset viejät todennäköisesti toimisivat, jos tullit poistettaisiin. Since Hardware, joka on yksi suurimmista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista, lisäsi markkinaosuuttaan unionin markkinoilla noin 64 prosentilla määrillä mitattuna. Sen osalta vahvistettu polkumyyntimarginaali oli noin 52 prosenttia ja hintojen alittavuus unionin tuotannonalan hintoihin verrattuna 16 prosenttia (15). Kun otetaan huomioon unionin markkinoiden houkuttelevuus ja Kiinassa käytettävissä oleva kapasiteetti, aiempi toiminta viittaa siihen, että polkumyyntituonti toistuu todennäköisesti huomattavina määrinä, jos toimenpiteet poistetaan.
1.7 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät - Kiina
(65)
Kun otetaan huomioon edellä kuvatut havainnot sekä Kiinassa käytettävissä oleva huomattava tuotantokapasiteetti, kiinalaisten tuottajien kyky lisätä tuotantomääriään nopeasti ja suunnata ne vientiin, tällaisen viennin huomattava polkumyynnin ja hintojen alittavuuden taso sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus tällaisen viennin kannalta, on kohtuullista olettaa, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi siihen, että silityslautojen polkumyyntituonti Kiinasta unioniin kasvaisi.
2. Polkumyynti - toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu - Ukraina
2.1 Yleisiä huomioita
(66)
Ukrainan tapauksessa ainoa tiedossa oleva ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, ja sen vuoksi oli käytettävä käytettävissä olevia tietoja. Koska toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjaksot olivat päällekkäisiä ja koska ukrainalaisen viejän osuus Ukrainasta tulevasta tuonnista oli 100 prosenttia, välivaiheen tarkastelun yhteydessä kerättyjä ja tarkastettuja tietoja käytettiin kyseisen tuottajan suostumuksella rinnakkaisessa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa.
2.2 Havainnot
(67)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa käytettävissä olevina tietoina käytettiin jäljempänä 6 jaksossa kuvattuja välivaiheen tarkastelun havaintoja.
2.3 Polkumyyntimarginaali
(68)
Polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan keskenään, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. Vertailusta ei ilmennyt, että polkumyyntiä esiintyisi.
2.4 Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys
(69)
Arvioitaessa polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä analysoitiin seuraavia tekijöitä: Ukrainasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja hinnat, unionin ja muiden kolmansien markkinoiden houkuttelevuus sekä ukrainalaisen tuottajan tuotantokapasiteetti ja ylikapasiteetti, joka voitaisiin suunnata vientiin.
a) Ukrainasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja hinnat
(70)
Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuonti kasvoi 24 prosentilla. Vastaava markkinaosuus kasvoi hiukan eli 8 prosentista 10 prosenttiin vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä.
(71)
Tuontihinnat seurailivat koko tarkastelujakson ajan samaa suuntausta kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla. Tuontihinnat kohosivat kaiken kaikkiaan 14 prosenttia vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä.
b) Unionin markkinoiden ja muiden kolmansien markkinoiden houkuttelevuus
(72)
Tarkastelujaksolla Ukrainan vientihinnat kolmansiin maihin olivat yleensä alemmat kuin sen hinnat unionin markkinoilla. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson aikana hintaero oli yli 10 prosenttia vientihintatasosta.
(73)
Ukrainan vientihinnat kolmansiin maihin olivat yleensä alemmat kuin sen vientihinnat unioniin, mikä tukee päätelmää, jonka mukaan unionin markkinat ovat houkuttelevat, koska niillä on mahdollista saada suurempi voitto.
c) Ukrainalaisen tuottajan tuotantokapasiteetti ja ylikapasiteetti, joka voidaan suunnata vientiin
(74)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson aikana Ukrainan tuotantokapasiteetista vain pieni osa oli käytettävissä vientiä varten.
(75)
Tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen mukaan Ukrainan kapasiteetin ei ennusteta lisääntyvän. Sen vuoksi ei ole todennäköistä, että vienti unioniin lisääntyisi, jos toimenpiteet kumotaan.
d) Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät - Ukraina
(76)
Edellä esitetyn perusteella ja etenkin ottaen huomioon kapasiteetin odotettua kehitystä koskevat havainnot, katsottiin, että ei ole todennäköistä, että ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja ryhtyisi viemään vahinkoa aiheuttavia määriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos toimenpiteet kumotaan.
3. Polkumyynti - välivaiheen tarkastelu - Ukraina
3.1 Normaaliarvo
(77)
Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla edustavaa välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjaksolla eli oliko tämä myyntimäärä vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnistä unioniin. Tämän perusteella katsottiin, että yhteistyössä toimineen ukrainalaisen tuottajan kotimaan myynti oli edustavaa.
(78)
Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt lajit tai suoraan verrattavissa niihin.
(79)
Kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoillaan myymän kunkin sellaisen tuotelajin osalta, jonka todettiin olevan samanlainen tai verrattavissa unioniin vietäväksi myytyyn tuotelajiin, tarkasteltiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynnin kokonaismäärä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia unioniin vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.
(80)
Sen jälkeen tutkittiin, voitiinko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti määrittämällä, kuinka suuri osuus kotimarkkinoilla riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta kunkin tuotelajin myynnistä oli ollut kannattavaa.
(81)
Kun määritettyjen tuotantokustannusten tasoisilla tai ne ylittävillä nettomyyntihinnoilla myydyn tuotetyypin osuus kyseisen tyypin kokonaismyynnin määrästä oli yli 80 prosenttia ja kun kyseisen tuotetyypin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään yksikkötuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana oli tosiasiallinen kotimarkkinahinta. Tosiasiallinen kotimarkkinahinta laskettiin välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjakson aikana kyseisen tuotelajin osalta toteutuneen kaiken kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.
(82)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä ainoastaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen hinta välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjaksolla.
(83)
Niiden tuotelajien osalta, joiden myynti ei ollut kannattavaa, normaaliarvo määritettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan ja 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Normaaliarvo määritettiin lisäämällä ukrainalaisen tuottajalle välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjaksolla aiheutuneisiin tuotantokustannuksiin painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka olivat syntyneet tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä niiden tuotelajien osalta toteutunut painotettu keskimääräinen voitto, joiden myynti oli kannattavaa.
3.2 Vientihinta
(84)
Koska ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja harjoitti vientimyyntiä suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
3.3 Vertailu
(85)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus-, ja luottokustannusten sekä pankkikulujen ja pankkien välityspalkkioiden perusteella kaikissa tapauksissa, joissa kustannusten osoitettiin vaikuttavan hintojen vertailtavuuteen.
3.4 Polkumyyntimarginaali
(86)
Polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan keskenään, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. Vertailusta ei käynyt ilmi, että polkumyyntiä esiintyisi.
4. Muuttuneiden olosuhteiden pysyvyys - Ukraina
(87)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkittiin myös, voidaanko muuttuneita olosuhteita pitää perustellusti pysyvinä.
4.1 Muuttuneiden olosuhteiden pysyvyys
(88)
Ukrainalainen tuottaja oli uudistanut myyntiorganisaationsa rakenteen siten, että joulukuusta 2010 lähtien tarkasteltavana olevan tuotteen kaikki vientimyynti unioniin tapahtui suoraan riippumattomalle asiakkaalle ilman etuyhteydessä olevia myyntiyrityksiä. Vientihintalaskelmaa mukautettiin siksi näiden uusien olosuhteiden ottamiseksi huomioon.
(89)
Muutosten katsotaan olevan pysyviä, sillä etuyhteydessä olleelle yritykselle aiemmin kuuluneet tehtävät todella siirrettiin ukrainalaiselle tuottajalle noin vuoden pituiseksi jaksoksi. Myyntirakenteeseen mahdollisesti tehtävistä tulevista muutoksista ei ollut viitteitä. Tämän vuoksi katsotaan, että olosuhteiden muutokset ovat pysyviä.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(90)
Samankaltaista tuotetta tuotti unionissa arviolta 20-30 tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan.
(91)
Unionin tuotannonalan vuotuinen tuotanto arvioitiin yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien toimittamien tietojen sekä niiden havaintojen perusteella, jotka tehtiin edellä johdanto-osan 1 kappaleessa tarkoitetussa tutkimuksessa; kyseinen tutkimus koski kiinalaisen vientiä harjoittavan silityslautojen tuottajan Since Hardware (Guangzhou) Co:n tuottamien silityslautojen tuontia. Kuten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottamista edellä mainitun vientiä harjoittavan tuottajan tuonnissa koskevan neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1243/2010 johdanto-osan 65 kappaleessa mainitaan, silityslautojen kokonaisvuosituotanto unionissa vuonna 2009 oli arviolta 5 miljoonaa kappaletta. Koska muuta tietoa ei ollut käytettävissä, oli kohtuullista olettaa, että kokonaisvuosituotanto unionissa oli noin 5 miljoonaa kappaletta toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tarkastelujakson alussa (vuonna 2008). Määritettäessä tuotantomäärän kehitystä tarkastelujaksolla käytettiin perustana yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien tuotantomäärien kehityssuuntauksia. Näin määritetty unionin tuotantomäärä oli arviolta 5,2 miljoonaa kappaletta toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson aikana.
(92)
Kuten edellä johdanto-osan 20 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta unionissa oli yli 40 prosenttia. Nämä otokseen valitut tuottajat toimittivat vastaukset kyselylomakkeeseen.
(93)
Neljä muuta unionin tuottajaa toimitti lisäksi perustiedot tuotannostaan ja myynnistään.
(94)
Todettiin, että edellä tarkoitettujen seitsemän unionin tuottajan tuotanto oli yli 55 prosenttia samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta unionissa.
(95)
Silityslautojen markkinoilla unionissa on lähinnä pieniä ja keskisuuria tuottajia, jotka ovat sijoittuneet useisiin jäsenvaltioihin, muun muassa Alankomaihin, Espanjaan, Italiaan, Portugaliin, Puolaan, Saksaan ja Yhdistyneeseen Kuningaskuntaan.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
(96)
Koska Ukrainassa on vain yksi vientiä harjoittava tuottaja, unionin kulutus ja jotkin makrotaloudellisista indikaattoreista esitetään indeksoidussa muodossa tai vaihteluväleinä, jotta tietojen luottamuksellisuus voidaan varmistaa perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.
1. Unionin kulutus
(97)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymien määrien (ks. johdanto-osan 100 kappale) ja 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokantaan kirjatun tuontimäärän perusteella.
(98)
Kiinasta tulevaa kokonaistuontimäärää ei voitu määritellä ekstrapoloimalla ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän tietoja, sillä tämän viejän vienti muodosti vain hyvin pienen osan Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista. Kokonaistuontimäärä oli sen vuoksi määritettävä käytössä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Koska kyseiset CN-koodit kattavat tarkasteltavana olevan tuotteen lisäksi muita tuotteita, myöskään Eurostatin tietojen ei katsottu soveltuvan Kiinasta tulevien tuontimäärien määrittämiseen. Kun siis otetaan huomioon kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien erittäin matala yhteistyössä toimimisen aste ja yhteistyön puute etuyhteydettömien tuojien taholta, ainoa luotettava tilastolähde tuontimäärien määrittämiseksi oli 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokanta. Koska tuontimäärät ilmoitetaan 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokantaan ainoastaan kilogrammoina, tiedot oli muunnettava kappalemääriksi (yksiköiksi) käyttäen muuntokerrointa, joka oli määritetty Ukrainasta tulevalle tuonnille rinnakkaisessa välivaiheen tarkastelussa. Tätä pidettiin kohtuullisena, koska yhteistyössä toimineen kiinalaisen yrityksen tuontia ei pidetty edustavana ja koska - kuten edellä johdanto-osan 36 kappaleessa mainitaan - Ukrainaa käytettiin myös vertailumaana normaaliarvon määrittämisessä Kiinan osalta; näin ollen tietoja pidettiin edustavina kiinalaisen tuonnin määrän määrittämistä varten.
(99)
Ukrainasta tulevan tuonnin osalta käytettiin tarkastettuja tietoja, jotka oli saatu vastauksena kyselylomakkeeseen rinnakkaisessa välivaiheen menettelyssä. Vaikka välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjakso vahvistettiin 1 päivän huhtikuuta 2011 ja 31 päivän maaliskuuta 2012 väliseksi ajaksi eikä se siksi kattanut toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson ensimmäistä neljännestä, siitä huolimatta todettiin, että kyseiset tiedot soveltuivat kuitenkin tuontimäärien määrittämiseen. Kyseiset tiedot oli tarkastettu ja todettu paikkansapitäviksi, ja niiden oli todettu olevan edustavia Ukrainasta tulevien tuontimäärien määrittämistä varten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson osalta.
(100)
Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymät määrät määritettiin ektrapoloimalla seitsemän yhteistyössä toimineen unionin tuottajan kokonaistuotantomäärän ja kokonaismyyntimäärän välinen suhde unionin tuotannonalan arvioituun kokonaistuotantomäärään tarkastelujakson kunkin vuoden osalta.
(101)
Tämän perusteella todettiin, että unionin kulutus laski 11 prosenttia vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä. Yksityiskohtaisemmin tarkasteltuna todettavissa oleva kysyntä väheni 7 prosenttiyksiköllä vuosien 2008 ja 2009 välillä, minkä jälkeen se kasvoi 9 prosenttiyksiköllä vuosien 2009 ja 2010 välillä. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson aikana unionin kulutus oli yhteensä 9-10 miljoonaa kappaletta, joten lasku edellisvuoteen verrattuna oli 13 prosenttiyksikköä.
Taulukko 1
Määrä
(tuhatta kappaletta)
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Kulutus
10 000-11 000
9 000-10 000
10 000-11 000
9 000-10 000
Indeksi
100
93
102
89
Lähde: 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokanta, kyselyvastaukset
2. Asianomaisista maista tuleva tuonti
(102)
Vuonna 2007 loppuun saatetussa alkuperäisessä tutkimuksessa Kiinasta ja Ukrainasta peräisin olevaa tuontia arvioitiin kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kumulatiivisen arvioinnin soveltuvuutta myös tähän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkasteluun harkittiin.
(103)
Tässä yhteydessä todettiin, että Kiinasta tulevalle tuonnille vahvistettu polkumyyntimarginaali oli merkittävästi 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa korkeampi (11,5 prosenttia). Ukrainasta tulevan tuonnin osalta ei toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla havaittu polkumyyntiä eikä polkumyynnin toistumista pidetty todennäköisenä. Tämän perusteella Ukrainasta peräisin oleva tuonti olisi jätettävä kumuloimatta Kiinasta tulevan tuonnin kanssa, koska perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan kriteerit eivät täyty.
3. Tuonti Kiinasta
3.1 Määrä ja markkinaosuus
(104)
Kuten edellä 98 kappaleessa mainittiin, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli erittäin matala ja sen vuoksi Kiinan kokonaistuontimäärä määritettiin 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokannassa olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
(105)
Tämän perusteella todettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta väheni absoluuttisina määrinä 4-4,5 miljoonasta kappaleesta 1,5-2,0 miljoonaan kappaleeseen vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä, mikä tarkoitti 59 prosentin laskua tarkastelujakson aikana. Lasku oli erittäin merkittävää vuosien 2010 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä, jolloin tuonti Kiinasta väheni 3-3,5 miljoonasta kappaleesta 1,5-2,0 miljoonaan kappaleeseen eli 36 prosenttiyksikköä. Tämä lasku tapahtui samaan aikaan kun Since Hardware -yritykseen sovellettava polkumyyntitulli otettiin uudelleen käyttöön joulukuussa 2010 (ks. edellä 64 kappale).
(106)
Vaikka kiinalaisen tuonnin markkinaosuudet pienenivät 22 prosenttiyksiköllä tarkastelujaksolla, markkinaosuus toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson aikana oli huomattava eli 15-20 prosenttia.
Taulukko 2
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin määrät (tuhatta kappaletta)
4 000-4 500
3 000-3 500
3 000-3 500
1 500-2 000
Indeksi
100
73
76
40
Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin markkinaosuus
40 %-45 %
30 %-35 %
30 %-35 %
15 %-20 %
Lähde: 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokanta
3.2. Hinnat ja hintojen alittavuus
(107)
Koska kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli erittäin matala, Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen tuontihinta oli perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti määritettävä käytössä olevien tietojen perusteella eli 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokannassa olevien tietojen perusteella. Tietokantaan kirjatut tiedot muunnettiin kappalekohtaiseksi hinnaksi edellä mainitulla menetelmällä (ks. edellä 104 kappale). Tällä menetelmällä määritetyt tuontihinnat nousivat 7,0 eurosta/kappale 8,2 euroon/kappale vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä, toisin sanoen 17 prosenttia.
Taulukko 3
Toimenpiteiden alaisen tuonnin hinta euroa/kpl
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Kiina
7,0
8,3
8,4
8,2
Indeksi
100
119
121
117
Lähde: 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokanta
(108)
Jotta voitiin määrittää hintojen alittavuus toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla, otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat painotetut keskimääräiset myyntihinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle (eli ne ilmoitettiin ilman unionissa syntyneitä rahtikustannuksia ja alennusten ja hyvitysten vähentämisen jälkeen), ja niitä verrattiin edellä johdanto-osan 107 kappaleessa määritettyyn vastaavaan painotettuun keskimääräiseen tuontihintaan CIF-hintoina, joihin oli tehty asianmukaiset oikaisut tullien huomioon ottamiseksi.
(109)
Vertailu osoitti, että Kiinasta tuleva tuonti ilmaistuna prosenttiosuutena otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta alitti unionin tuotannonalan hinnat lähes 20 prosentilla toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla.
4. Tuonti Ukrainasta
(110)
Kuten edellä johdanto-osan 99 kappaleessa mainittiin, Ukrainasta tulevan tuonnin määrät ja hinnat määritettiin tarkastetun kyselylomakkeeseen toimitetun vastauksen perusteella, jonka ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja toimitti samaan aikaan käynnissä olleen välivaiheen tarkastelun yhteydessä.
(111)
Seuraavasta taulukosta käy ilmi Ukrainasta tulevan tuonnin määrän ja markkinaosuuden kehittyminen tarkastelujaksolla.
Taulukko 4
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Ukrainasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin määrät (tuhatta kappaletta)
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Indeksi
100
104
128
124
Ukrainasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin markkinaosuus
6 %-9 %
7 %-10 %
8 %-11 %
9 %-12 %
Lähde: tarkastetut kyselyvastaukset.
(112)
Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuonti kasvoi 24 prosentilla vuosien 2008 ja 2011 välillä. Ukraina pystyi kasvattamaan tuontiaan lähinnä siksi, että Kiinasta peräisin olevien silityslautojen tuontiin sovellettava polkumyyntitulli oli korkeampi. Kehitystä edisti myös Ukrainaan sovellettavan polkumyyntitullin laskeminen 9,9 prosentista 7,7 prosenttiin heinäkuussa 2010, sillä sen vuoksi ukrainalaisen tuonnin kilpailukyky unionin markkinoilla lisääntyi.
(113)
Seuraavassa taulukossa esitetään Ukrainasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin keskimääräiset cif-hinnat EU:n rajalla.
Taulukko 5
Toimenpiteiden alaisen tuonnin hinta euroa/kpl
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Ukraina
8-10
9-11
10-12
9-11
Indeksi
100
110-115
115-120
110-115
Lähde: tarkastetut kyselyvastaukset.
(114)
Kuten edellä olevasta taulukosta 5 käy ilmi, keskimääräinen tuontihinta nousi tarkastelujaksolla 10-15 prosenttia ja melkein saavutti unionin tuotannonalan hintatason unionin markkinoilla toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson aikana.
5. Tuonti muista kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä
(115)
Tuonti muista kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä, määritettiin 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokannan perusteella siten, että tiedot muutettiin kappalemääriksi käyttäen samaa, edellä 98 kappaleessa kuvattua menetelmää kuin Kiinan tuontimäärien määrittämisessä. Tätä pidettiin kohtuullisena, sillä Eurostatin tilastoissa käytetyt CN-koodit kattoivat tarkasteltavana olevan tuotteen lisäksi muita tuotteita, eikä niiden siksi katsottu soveltuvan muista kolmansista maista tulevien tuontimäärien määrittämiseen.
(116)
Muista kolmansista maista tarkastelujaksolla tulleen tuonnin määrän ja markkinaosuuden kehitys sekä keskimääräiset tuontihinnat esitetään seuraavassa taulukossa.
Taulukko 6
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä tuhansina kappaleina
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Turkki
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Indeksi
100
160-170
215-225
225-235
Muut kolmannet maat
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Indeksi
100
130-140
190-200
150-160
Muut maat yhteensä
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Indeksi
100
140-150
200-210
180-190
Kaikista muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus
5 %-10 %
10 %-15 %
15 %-20 %
15 %-20 %
Kaikista muista maista tulevan tuonnin hinta (euroa/kpl)
7,7
8,1
8,2
9,0
Lähde: 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokanta
(117)
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi kokonaisuudessaan tarkastelujaksolla. Vuosien 2008 ja 2010 välillä se kasvoi jopa enemmän kuin kaksinkertaiseksi, mutta väheni taas vuoden 2010 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä. Tällä perusteella todetaan, että muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi tarkastelujaksolla: se oli 1,5-1,9 miljoonaa kappaletta toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla, ja sen markkinaosuus oli tuolloin 15-20 prosentin vaihteluvälillä. Suurin osa tuonnista oli peräisin Turkista, josta tuleva tuonti kasvoi vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä 0,3-0,5 miljoonasta kappaleesta 0,8-1,0 miljoonaan kappaleeseen.
(118)
Muista kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä, tulevan tuonnin keskihinta nousi 7,7 eurosta/kpl 9,0 euroon/kpl vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä, joten nousua oli 17 prosenttia.
6. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(119)
Polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan koskevan tarkastelun yhteydessä arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki asianmukaiset taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
(120)
Kuten edellä johdanto-osan 20 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon tutkimiseen käytettiin otantamenetelmää.
(121)
Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:
-
makrotaloudelliset indikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, tuottavuus, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, polkumyyntimarginaalien suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla tietojen perusteella, jotka oli kerätty ilmoittautuneilta tuottajilta;
-
mikrotaloudelliset indikaattorit (keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, varastot, työvoimakustannukset, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) analysoitiin otokseen valituilta kolmelta unionin tuottajalta saatujen tietojen perusteella.
6.1 Makrotaloudelliset indikaattorit
a) Tuotanto
(122)
Unionin kokonaistuotanto arvioitiin edellä johdanto-osan 91 kappaleessa kuvatulla tavalla. Tämän perusteella todettiin, että unionin tuotanto kasvoi 4 prosentilla vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä. Se pieneni 2 prosenttia vuosien 2008 ja 2009 välillä mutta kasvoi 6 prosenttiyksikköä eli noin 5,2 miljoonaan yksikköön vuoden 2009 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 7
Määrä (tuhatta kappaletta)
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Tuotanto
5 000
4 887
5 072
5 194
Indeksi
100
98
101
104
Lähde: kyselyvastaukset.
b) Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(123)
Tuotantokapasiteetti arvioitiin suhteuttamalla seitsemän yhteistyössä toimineen unionin tuottajan kokonaistuotantomäärän ja kokonaiskapasiteetin välinen suhde tarkastelujakson kunkin vuoden osalta unionin tuotannonalan kokonaistuotantoon, joka määritettiin edellä johdanto-osan 122 kappaleessa.
(124)
Unionin tuottajien tuotantokapasiteetti kasvoi 17 prosenttia tarkastelujaksolla. Lisäys koskee kuitenkin vain yhtä unionin tuottajista, kun taas muilla yhteistyössä toimineilla unionin tuottajilla oli tarkastelujaksolla vakiintunut kapasiteetti. Tutkimuksen havainnot viittaavat siihen, että jotkin yhteistyöstä kieltäytyneistä unionin tuottajista ovat sulkeneet tuotantolaitoksensa, ja unionin kokonaistuotantokapasiteetti on näin ollen supistunut tarkastelujaksolla. Tätä ei kuitenkaan ole otettu huomioon jäljempänä olevassa taulukossa 8. Tutkimus toi myös esiin, että unionin tuotannonala tuotti muita tuotteita kuin tarkasteltavana olevaa tuotetta (esimerkiksi kuivaajia) osittain samoilla tuotantolinjoilla. Tutkimus on myös osoittanut, että unionin tuottajat voivat vaihdella helposti tarkasteltavana olevan tuotteen ja muiden tuotteiden tuotannon välillä. Sen vuoksi ei ollut mahdollista määrittää selkeästi tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokapasiteettia.
(125)
Vuonna 2008 kapasiteetin käyttöaste oli 66 prosenttia, ja se pieneni 58 prosenttiin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson aikana. Kuten edeltävässä kappaleessa todetaan, unionin kokonaistuotantokapasiteettia ei kyetty määrittämään luotettavalla tavalla. Koska kapasiteetin käyttöaste määritetään kokonaistuotantokapasiteetin perusteella, sitäkään ei voida tässä tapauksessa pitää mielekkäänä vahinkoindikaattorina.
Taulukko 8
Määrä (tuhatta kappaletta)
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Tuotantokapasiteetti
7 592
7 962
8 375
8 906
Indeksi
100
105
110
117
Kapasiteetin käyttöaste
66 %
61 %
61 %
58 %
Indeksi
100
93
92
89
Lähde: kyselyvastaukset.
c) Myyntimäärä
(126)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä määritettiin edellä johdanto-osan 100 kappaleessa kuvatulla tavalla. Unionin tuotannonalan myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla kasvoi 10 prosenttia vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä. Kasvu oli erityisen huomattavaa vuosien 2010 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä, sillä tuolloin myyntimäärät lisääntyivät 7 prosenttiyksiköllä. Tämä tapahtui samaan aikaan Kiinasta tulevan tuonnin vähenemisen kanssa, joka johtui Since Hardware (Guangzhou) Co -yritykseen sovellettavan polkumyyntitullin käyttöönotosta.
Taulukko 9
Määrä (tuhatta kappaletta)
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Myynti etuyhteydettömille asiakkaille unionissa
4 300-4 500
4 300-4 500
4 500-4 700
4 800-5 000
Indeksi
100
99
103
110
Lähde: kyselyvastaukset.
d) Markkinaosuus
(127)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala sai takaisin markkinaosuuttaan, joka kasvoi 24 prosentilla eli 40-45 prosentista 50-55 prosenttiin vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä. Kasvu johtui lähinnä kulutuksen laskusta ja kiinalaisen tuonnin vähenemisestä sekä samanaikaisesta unionin tuotannonalan myyntimäärän kasvusta.
Taulukko 10
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Unionin tuottajien markkinaosuus
40 %-45 %
45 %-50 %
40 %-45 %
50 %-55 %
Indeksi
100
107
101
124
Lähde: Kyselyvastaukset ja 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitettujen tietojen tietokanta
e) Kasvu
(128)
Unionin kulutus laski vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla kasvoi 10 prosentilla ja unionin tuotannonalan markkinaosuus 24 prosentilla. Myös unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi 4 prosentilla, investoinnit kasvoivat yli kaksinkertaisiksi (ks. jäljempänä 141 kappale) ja työllisyys lisääntyi 10 prosenttia (ks. jäljempänä 129 kappale) samana aikana. Voidaan siis todeta, että unionin tuotannonala kasvoi jonkin verran tarkastelujaksolla.
f) Työllisyys
(129)
Koko unionin tuotannonalan työllisyyttä ja työllisyyden kehitystä arvioitiin ekstrapoloimalla yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien osalta käytettävissä olevat lukutiedot. Myynnin kasvun seurauksena unionin tuotannonalan työntekijöiden määrä nousi vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä 10 prosenttia.
Taulukko 11
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Työntekijät tarkasteltavana olevan tuotteen osalta
655
672
736
722
Indeksi
100
102
112
110
Lähde: kyselyvastaukset.
g) Tuottavuus
(130)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus, ilmaistuna tuotantomääränä (kappaleina) työntekijää kohti vuodessa, laski tarkastelujaksolla 6 prosenttia. Tämä liittyy siihen, että tuotanto kasvoi työntekijöiden määrää vähemmän.
Taulukko 12
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Tuottavuus (tuhatta kpl/työntekijä)
7,6
7,3
6,9
7,2
Indeksi
100
95
90
94
Lähde: kyselyvastaukset.
h) Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(131)
Havaittu polkumyyntimarginaali oli merkittävästi vähimmäistasoa korkeampi. Kun otetaan huomioon etenkin Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien merkittävyyden vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä.
(132)
Aiemman polkumyynnin vaikutusten osalta todetaan, että vaikka edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat tilanteen jonkinasteista parantumista, ne osoittavat myös sen, että unionin tuotannonalan tilanne on edelleen epävarma ja riskialtis.
6.2 Mikrotaloudelliset indikaattorit
a) Hinnat ja muut hintoihin vaikuttavat tekijät
(133)
Otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionissa veloittama keskimääräinen myyntihinta kehittyi jäljempänä olevassa taulukossa esitetyllä tavalla. Keskimääräiset hinnat pysyivät suhteellisen vakaina tarkastelujaksolla, vaikka ne nousivatkin hiukan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla. Kuten edellä, myös tämä kasvu tapahtui samaan aikaan Since Hardware (Guangzhou) Co -yritykseen sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton kanssa.
Taulukko 13
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Yksikköhinta EU:n markkinoilla (euroa/kpl)
10,9
10,7
10,9
11,2
Indeksi
100
98
100
103
Yksikkötuotantokustannukset (euroa/kpl)
10,9
10,5
11,0
11,4
Indeksi
100
96
101
105
Lähde: kyselyvastaukset.
(134)
Myyntihinnat seuraavat pääraaka-aineiden (esimerkiksi teräksen) hintakehitystä. Myyntihinnat ja -kustannukset pysyivät suhteellisen vakaina tarkastelujaksolla, vaikka kustannukset nousivat hiukan myyntihintoja enemmän, mikä vaikutti negatiivisesti unionin tuotannonalan kannattavuuteen vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä. Unionin tuotannonala ei kuitenkaan kyennyt nostamaan hintojaan kestäville tasoille, vaan sen oli sovitettava hintansa matalahintaisen kiinalaisen tuonnin kanssa saadakseen takaisin markkinaosuutensa laskevan kulutuksen jaksolla.
b) Työvoimakustannukset
(135)
Keskimääräiset palkat pysyivät vakaina tarkastelujaksolla, mutta yksikkötuotantokustannukset nousivat 3 prosenttia (ks. edellä taulukko 13).
Taulukko 14
Euroa/työntekijä
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Keskimääräinen palkka
20 669
19 377
19 885
20 523
Indeksi
100
94
96
99
Lähde: kyselyvastaukset.
c) Varastot
(136)
Varastot kasvoivat tarkastelujaksolla. Varastojen taso oli toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla 56 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2008.
Taulukko 15
Määrä (tuhatta kappaletta)
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Loppuvarastot
94
137
184
146
Indeksi
100
147
197
156
Lähde: kyselyvastaukset.
d) Kannattavuus ja investointien tuotto
(137)
Unionin tuotannonala pystyi lisäämään kannattavuuttaan hiukan vuonna 2008, jolloin se oli kannattavuusrajalla, ja vuonna 2009, jolloin se kasvoi 2 prosenttiin. Kannattavuus heikkeni kuitenkin taas vuonna 2010 ja edelleen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla, jolloin se laski - 1,7 prosenttiin. Kaiken kaikkiaan kannattavuus heikkeni lähes 2 prosenttia tarkastelujaksolla. Kuten edellä 134 kappaleessa todettiin, tämä johtui lähinnä siitä, että unionin tuotannonala ei kyennyt nostamaan hintojaan kustannusten kasvun mukaisesti, vaan sen oli sovitettava hintansa matalahintaisen kiinalaisen tuonnin kanssa saadakseen takaisin markkinaosuutensa.
(138)
Investointien tuotto (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) noudatteli suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se nousi vuosien 2008 ja 2009 välillä ja laski vuoden 2009 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä. Investointien tuoton heikkeneminen oli merkittävämpää kuin kannattavuustasojen lasku, mikä johtui investointien lisääntymisestä, kuten jäljempänä 141 kappaleessa osoitetaan.
Taulukko 16
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Kannattavuus
(% nettomyynnistä)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Indeksi
100
102
99
98
Investointien tuotto (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Indeksi
100
200
84
22
Lähde: kyselyvastaukset.
e) Kassavirta ja pääoman saanti
(139)
Liiketoiminnan nettokassavirta eli tuotannonalan kyky rahoittaa toimintansa itse, ilmaistuna prosenttiosuutena samankaltaisen tuotteen liikevaihdosta, parani kannattavuuden tavoin kannattavuusrajalta 5 prosenttiin vuoden 2008 ja 2009 välillä. Se laski 3 prosenttiin vuonna 2010 ja oli negatiivinen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson aikana.
Taulukko 17
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Kassavirta
(% liikevaihdosta)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Lähde: kyselyvastaukset.
(140)
Ei ollut erityisiä viitteitä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia pääoman saannissa.
f) Investoinnit
(141)
Otokseen valittujen tuottajien vuosi-investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon enemmän kuin kaksinkertaistuivat vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä. Ne lisääntyivät voimakkaasti vuosien 2008 ja 2009 välillä. Investointien kasvua selittävät unionin tuotannonalan rakenneuudistustoimet, joiden yhteydessä tehtiin investointeja tuotantoprosessiin kilpailukyvyn parantamiseksi. Vuoden 2010 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä oli havaittavissa laskua, mutta investointien taso säilyi huomattavasti korkeampana kuin vuonna 2008.
Taulukko 18
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso (2011)
Nettoinvestoinnit (tuhatta euroa)
239
504
1 046
569
Indeksi
100
211
438
239
Lähde: kyselyvastaukset.
7. Vahinkoa koskevat päätelmät
(142)
Makrotaloudellisten indikaattoreiden analyysi toi esiin merkkejä tilanteen paranemisesta etenkin tuotannon ja myyntimäärien sekä unionin tuotannonalan markkinaosuuden osalta tarkastelujaksolla. Samaan aikaan jotkin asianomaiset mikrotaloudelliset indikaattorit - esimerkiksi kannattavuus ja investointien tuotto - heikkenivät. Vaikka myyntihinnat nousivat hiukan, ne eivät saavuttaneet kestäviä tasoja eivätkä ne vastanneet tuotantokustannusten kasvua. Tämä johtui lähinnä siitä, että kiinalaisen tuonnin markkinaosuus pysyi suurena koko tarkastelujakson ajan. Lisäksi kiinalaisen tuonnin hinnat olivat matalat ja unionin tuotannonalan oli mukauduttava niihin saadakseen takaisin markkinaosuutensa.
(143)
Sen vuoksi Kiinaan sovellettavat toimenpiteet olivat vain osittain auttaneet unionin tuotannonalaa toipumaan sille aiheutuneesta vahingosta.
(144)
Edellä esitetyn analyysin perusteella voidaan todeta, että unionin tuotannonalan tilanne oli kohentunut eikä merkittävää vahinkoa aiheutunut. Ilmeisistä positiivisista kehityssuuntauksista ja huomattavista rakenneuudistustoimista huolimatta unionin tuotannonalan tilanne on edelleen epävarma ja riskialtis.
F. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomautukset
(145)
Kuten edellä johdanto-osan 51 ja 52 kappaleessa mainitaan, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli matala, ja sen vuoksi Kiinan kotimarkkinoiden tilanne ja vienti Kiinasta muihin kolmansiin maihin oli analysoitava käytössä olevien tietojen perusteella, toisin sanoen niiden tietojen perusteella, jotka Yhdysvaltain kansainvälisen kaupan komissio oli julkaissut kesäkuussa 2010 toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä, jäljempänä ’USA:n tekemä tarkastelu’.
(146)
Unionin tuotannonala oli tarkastelujaksolla epävarma ja riskialttiissa tilanteessa ja edelleen alttiina Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahinkoa aiheuttaville vaikutuksille.
(147)
Asianomaisesta maasta tulevaa tuontia arvioitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti sen määrittämiseksi, olisiko vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
2. Arvioitujen tuontimäärien ja -hintojen vaikutukset, jos toimenpiteet kumotaan
(148)
Kuten edellä mainittiin, Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin jatkuminen olisi todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Jos toimenpiteitä ei olisi, Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärät todennäköisesti kasvaisivat ja tuotetta tuotaisiin hinnoin, jotka alittaisivat merkittävällä tavalla unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla. Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan pääasiakkaita ovat vähittäiskauppiaat, toisin sanoen supermarketit, joilla on vahva neuvotteluasema ja jotka hankkivat silityslautoja entistä enemmän Kiinasta, joka hyvin todennäköisesti tuo niitä markkinoille erittäin alhaisin polkumyyntihinnoin. Sen vuoksi unionin tuotannonalaan kohdistuva hintapaine todennäköisesti pahenisi, ja unionin tuotannonalan olisi pakko laskea hintojaan tasolle, jolla olisi tuhoisia vaikutuksia niiden kannattavuustilanteeseen, joka jo oli negatiivinen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla.
(149)
Kun siis otetaan huomioon tämä unionin tuotannonalan epävarma ja riskialtis tilanne, Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin määrien ja hintavaikutusten lisääntyminen johtaisivat huomattaviin taloudellisiin menetyksiin ja markkinaosuuden supistumiseen.
(150)
Since Hardware (Guangzhou) Co -yrityksen - kiinalaisen viejän, johon aiemmin sovellettiin 0 prosentin tullia - toimintaa voidaan pitää selkeänä merkkinä siitä, miten kiinalaiset viejät todennäköisesti toimisivat, jos tullit poistettaisiin. Since Hardware (Guangzhou) Co, johon sovellettiin aiemmin (huhtikuusta 2007 joulukuuhun 2010) 0 prosentin tullia, lisäsi merkittävästi vientiään unioniin huomattavan poljetuin hinnoin, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat kyseisellä jaksolla. Kuten aiemmin mainittiin, tätä yritystä koskevan polkumyyntitutkimuksen tuloksena otettiin käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jonka suuruus oli 35,8 prosenttia. Tutkimuksessa todettiin myös, että kyseisen yrityksen tuontimäärä kyseisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla (2009) oli kaksinkertaistunut verrattuna saman yrityksen tuontiin vuonna 2007 loppuun saatetun alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla (2005). Since Hardware (Guangzhou) Co -yritystä koskevassa tutkimuksessa todettiin, että unionin tuotannonala oli kärsinyt merkittävää vahinkoa.
(151)
Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että ennen tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemista kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat olivat jo lähestyneet potentiaalisia asiakkaita unionissa ja esittäneet hintatarjouksia, jotka alittivat merkittävällä tavalla unionin tuotannonalan myyntihinnat. Tämä osoittaa, että on erittäin todennäköistä, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat yrittäisivät päästä suuremmalla volyymillä unionin markkinoille laskemalla nykyisiä hintatasojaan.
3. Unionin markkinoiden houkuttelevuus, kolmansissa maissa nykyisin käytössä olevat toimenpiteet ja käyttämätön kapasiteetti
(152)
Kuten edellä 55-57 kappaleessa mainittiin, kiinalaiset silityslautojen tuottajat ovat erittäin vientisuuntautuneita ja unioni on edelleen niiden suurin ja houkuttelevin markkina-alue vielä toimenpiteiden käyttöönoton jälkeenkin.
(153)
Yhdysvallat ovat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toiseksi suurimmat vientimarkkinat. Pääsy Yhdysvaltain markkinoille on kuitenkin rajattua, sillä siellä on käytössä korkeat polkumyyntitullit, joiden voimassaoloa jatkettiin vuoteen 2015 saakka. Tämä lisää sen todennäköisyyttä, että aiempaa suurempia määriä Kiinasta tulevaa tuontia suunnattaisiin unionin markkinoille, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyisi.
(154)
Komission USA:n tekemästä tarkastelusta keräämien tietojen mukaan Kiinassa on mahdollisesti huomattavaa ylimääräistä kapasiteettia ja kapasiteettia voidaan helposti lisätä, jos polkumyyntitoimenpiteet kumotaan, sillä silityslautojen tuotanto on Kiinassa työvoimavaltaista, eikä tuotannon lisääminen edellytä suuria investointeja tai erityistaitoja. Kaikkien käytettävissä olevien tietojen perusteella pääteltiin sen vuoksi, että Kiinassa on ainakin potentiaalisesti käytettävissä paljon ylimääräistä kapasiteettia, joka suunnattaisiin uudelleen unionin markkinoille, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annettaisiin raueta.
4. Muut tekijät
4.1 Ilman polkumyyntiä tapahtunut tuonti Kiinasta
(155)
Kuten edellä mainittiin, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla ei todettu polkumyynnin esiintymistä ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän osalta, johon sovelletaan 22,7 prosentin suuruista yksilöllistä tullia. Koska tämän yrityksen tuonti edusti kuitenkin vain erittäin pientä osuutta kiinalaisen tuonnin kokonaismäärästä, tuontia ei voitu pitää merkittävänä eikä sen voitu katsoa vaikuttaneen unionin tuotannonalan epävarmaan tilanteeseen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla.
(156)
Lisäksi todettiin, että tämän yrityksen harjoittaman tuonnin hinnat eivät alittaneet unionin tuotannonalan hintoja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla.
4.2 Tuonti Ukrainasta
(157)
Kuten edellä todettiin, Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuonti kasvoi 24 prosentilla. Tämä johti vastaavan markkinan hienoiseen kasvuun tarkastelujaksolla.
(158)
Keskimääräinen tuontihinta nousi kuitenkin 14 prosenttia vuoden 2008 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä ja saavutti unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittaman hintatason toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson aikana.
(159)
Sen vuoksi unionin tuotannonalan epävarmaa tilannetta ei voida selittää Ukrainasta tulevalla silityslautojen tuonnilla. Ei myöskään ole todennäköistä, että Ukrainasta tuleva tuonti vaikuttaisi osaltaan vahingon toistumiseen siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta.
4.3 Tuonti muista kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä
(160)
Tuontimäärät muista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä, kasvoivat tarkastelujaksolla, vaikka pieni lasku olikin havaittavissa vuoden 2010 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä. Tuontimäärän kasvu johti samalla jaksolla myös siihen, että markkinaosuus kasvoi 5-10 prosentista 15-20 prosenttiin.
(161)
Vaikka muiden kolmansien maiden tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan keskimääräiset hinnat, ne olivat korkeampia kuin tässä tutkimuksessa vahvistetut Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset tuontihinnat.
(162)
Edellä esitetystä huolimatta on todennäköistä, että kiinalaisen tuonnin tuontimäärät todennäköisesti kasvaisivat huomattavasti ja tuotetta tuotaisiin polkumyyntihinnoin, jotka alittaisivat unionin tuotannonalan hinnat. Tutkimus osoitti, että Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset tuontihinnat ilman polkumyyntitullia alittivat unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla noin 20 prosentilla. Näin ollen on odotettavissa, että kuten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjaksolla jo tapahtui, kiinalaista tuontia tulee unionin markkinoille hinnoilla, jotka alittavat muista kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräisen hinnan, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Sen vuoksi pääteltiin, että vaikka kolmansien maiden markkinoilta tulevalla tuonnilla oli ollut jonkin verran vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, se ei aseta kiistanalaiseksi päätelmää, että haitallisen kiinalaisen polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
4.4 Kulutuksen väheneminen
(163)
Todetaan, että kulutuksen ilmeinen väheneminen vuoden 2010 ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson välillä johtuu lähinnä tilastollisesta vaikutuksesta, joka aiheutui Since Hardware (Guangzhou) Co. -yritykseen sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta. Unionin tuotannonala kykeni samalla jaksolla kasvattamaan myyntimääräänsä ja markkinaosuuttaan. Sen vuoksi kulutuksen vähenemisellä ei voinut olla vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
5. Vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(164)
Tutkimuksen mukaan on todennäköistä, että vahinko toistuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
(165)
Kun otetaan huomioon kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien edelleen harjoittaman polkumyynnin taso, unionin markkinoiden houkuttelevuus, Since Hardware (Guangzhou) Co -yrityksen - kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan - aiempi toiminta, josta saatiin näyttö joulukuussa 2010 päätetyssä tutkimuksessa, kiinalaisten tuottajien valmiudet lisätä helposti kapasiteettia kysynnän lisääntyessä sekä kiinalaisten tuottajien voimakas vientisuuntautuneisuus ja hintastrategiat, on todennäköistä, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, unionin tuotannonalalla olisi edessään kiinalaisen polkumyyntituonnin lisääntyminen unionin tuotannonalan hintoja huomattavasti alemmin hinnoin. Tällöin on odotettavissa, että unionin tuotannonalan jo ennestään vaikea tilanne heikkenee ja jotkin unionin tuotannonalan kokonaistilanteen viimeaikaisista parannuksista todennäköisesti menetetään.
G. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(166)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko Kiinasta peräisin olevien silityslautojen tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun päätelmien perusteella koko unionin etujen vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(167)
Tässä tutkimuksessa on kyse tarkastelusta, jossa analysoidaan tilannetta, jossa polkumyyntitoimenpiteet ovat jo olleet käytössä. Sen avulla voidaan näin ollen arvioida nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisia kohtuuttomia kielteisiä vaikutuksia asianomaisiin osapuoliin.
(168)
Lisäksi todetaan, että nyt ehdotetaan Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn päättämistä, mikä johtaa siihen, että enemmän kolmansista maista tulevaa tuontia pääsee rajoituksetta unionin markkinoille.
(169)
Tällä perusteella tutkittiin, oliko vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista.
2. Unionin tuotannonalan etu
(170)
Unionin tuotannonala on osoittautunut elinkelpoiseksi. Tämän vahvisti tarkastelujakson ajalta todettu tuotannonalan taloudellisen tilanteen myönteinen kehitys, joka johtui osittain alalla toteutetuista kilpailukyvyn parantamiseen tähtäävistä toimista ja voimassa olevista toimenpiteistä. Voidaan kohtuudella olettaa, että unionin tuotannonala hyötyy jatkossakin voimassa pidettävistä toimenpiteistä. Jos Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavia toimenpiteitä ei pidetä voimassa, Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin huomattava määrä todennäköisesti aiheuttaa unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa ja heikentää vakavalla tavalla sen rahoitustilannetta, kun huomioon otetaan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tutkimusajanjakson osalta määritetyt hinnan alittavuuden marginaalit. Jo nykyisellään negatiiviset kannattavuusasteet, investointien tuotto ja varastojen tilanne heikkenevät edelleen ja johtavat todennäköisesti unionin tuotannonalan toiminnan lopettamiseen.
(171)
Sen vuoksi päätellään, että Kiinan vastaisten polkumyyntitoimenpiteiden pitäminen voimassa olisi selvästi unionin tuotannonalan edun mukaista.
3. Muiden osapuolten edut
(172)
Yksikään niistä 15 tuojasta tai kauppiaasta, joihin otettiin yhteyttä, ei tehnyt yhteistyötä. Mahdolliset muut osapuolet eivät ilmoittautuneet tutkimuksen aikana. Ei ole näyttöä siitä, että voimassa olevat toimenpiteet vaikuttaisivat merkittävällä tavalla tarkasteltavana olevan tuotteen tuojiin tai kuluttajiin. Tässä yhteydessä voidaan kohtuudella olettaa, että tärkeimmät asiakkaat eli suuret vähittäismyymälät kykenevät siirtämään polkumyyntitulleista mahdollisesti aiheutuvat hintojen korotukset loppukuluttajalle vaikuttamatta merkittävästi kuluttajien tyytyväisyyteen.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(173)
Tämän perusteella päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä, jotka osoittaisivat selkeästi, että Kiinaan sovellettavien toimenpiteiden pitäminen voimassa olisi unionin kokonaisedun vastaista.
H. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(174)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin osalta ja voimassa olevien toimenpiteiden kumoamista Ukrainasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin osalta. Lisäksi osapuolille annettiin määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia.
(175)
Edellä esitetyn vuoksi ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien silityslautojen tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa ja Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuontiin sovellettavan polkumyyntitullin olisi annettava raueta,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia silityslautoja, riippumatta siitä ovatko ne vapaasti seisovia ja ovatko ne höyrynimutoiminnolla ja/tai lämpötoiminnolla ja/tai puhallustoiminnolla varustettuja, hihalaudat ja silityslaudan oleelliset osat eli jalat, päällinen ja silitysrautateline mukaan luettuina, jotka tällä hetkellä kuuluvat CN-koodeihin 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00 (Taric-koodit 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 ja 8516900051).
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Maa
Valmistaja
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Kiinan kansantasavalta
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Kaikki muut yritykset
42,3
A999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Päätetään Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely ja kumotaan asetuksella (EY) N:o 452/2007 käyttöön otetut Ukrainaan sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 15 päivänä heinäkuuta 2013.