RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 390/2014
af 14. april 2014
om oprettelse af programmet »Europa for Borgerne« for perioden 2014-2020
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 352,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til godkendelse fra Europa-Parlamentet,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1)
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2)
efter en særlig lovgivningsprocedure, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I overensstemmelse med artikel 10 og 11 i traktaten om Den Europæiske Union har enhver borger ret til at deltage i Unionens demokratiske liv, og Unionens institutioner bør give borgere og repræsentative sammenslutninger mulighed for at give udtryk for deres opfattelser angående alle Unionens arbejdsområder samt føre en åben, gennemsigtig og regelmæssig dialog med de repræsentative sammenslutninger og civilsamfundet.
(2)
Med Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020 - en strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« har Unionen og medlemsstaterne som mål at sikre vækst, beskæftigelse, produktivitet og social samhørighed i det næste årti.
(3)
Objektivt set ligger der en merværdi i at være unionsborger med fastlagte rettigheder, men Unionen sætter ikke altid effektivt fokus på sammenhængen mellem løsningen af en lang række økonomiske og sociale problemer og Unionens politikker. De imponerende resultater med hensyn til fred og stabilitet i Europa, langsigtet bæredygtig vækst, stabile priser, en effektiv beskyttelse af forbrugere og miljøet og fremme af grundlæggende rettigheder har således ikke altid ført til, at borgerne har fornemmelsen af et stærkt tilhørsforhold til Unionen.
(4)
For at bringe Europa tættere på sine borgere og give dem mulighed for at blive involveret fuldt ud i opbygningen af en stadig snævrere Union er der behov for en række forskellige aktioner og samordnede bestræbelser gennem aktiviteter på tværnationalt plan og EU-plan. Det europæiske borgerinitiativ er en enestående mulighed for at lade borgerne deltage direkte i udformningen af EU-lovgivningen (3).
(5)
Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1904/2006/EF (4) indeholdt et handlingsprogram, som har bekræftet behovet for at fremme en løbende dialog med civilsamfundets organisationer og kommunerne og for at støtte borgernes aktive deltagelse.
(6)
Midtvejsrapporten om programmet »Europa for Borgerne (2007-2013)« bekræftede, sammen med en offentlig onlinehøring og efterfølgende møder med høring af interessenterne, at både civilsamfundsorganisationer og de deltagende personer finder et nyt »Europa for Borgerne« program relevant. Det blev også antaget, at programmet bør etableres for at have en indvirkning på organisatorisk plan i relation til kapacitetsopbygning og på personligt plan af hensyn til den øgede interesse for EU-anliggender. Denne forordning bør derfor oprette et »Europa for Borgeren« program for perioden 2014-2020 (programmet).
(7)
Med hensyn til projektets temaer, deres indarbejdelse i en lokal og regional sammenhæng og sammensætningen af interessenter bør der være vigtige synergier med andre EU-programmer, navnlig inden for uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom, sport, kultur og den audiovisuelle sektor, grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, social inklusion, ligestilling mellem kønnene, bekæmpelse af forskelsbehandling, forskning og innovation, informationssamfundet, udvidelse og Unionens optræden udadtil.
(8)
Programmet bør dække et bredt spektrum af forskellige aktioner, herunder borgermøder, kontakter og debatter om medborgerskabsspørgsmål, begivenheder på EU-plan, initiativer til at øge opmærksomheden omkring og tilskynde til refleksion over skelsættende øjeblikke i Europas historie, initiativer, der skal gøre europæiske borgere, især unge, bekendte med Unionens historie og funktionsmåden for Unionens institutioner og debatter om europæiske politiske problemstillinger med henblik på at styrke alle aspekter af samfundslivet.
(9)
Europa-Parlamentets beslutning af 2. april 2009 om europæisk samvittighed og totalitarisme og Rådets konklusioner af 9.-10. juni 2011 om erindringen om forbrydelser begået af totalitære regimer i Europa understreger betydningen af at holde minderne om fortiden i live, således at man kan lægge fortiden bag sig og opbygge fremtiden, og fremhæver værdien af Unionens rolle med hensyn til at lette, dele og fremme den fælles erindring om disse forbrydelser. Der bør derfor også tages hensyn til relevansen af historiske, kulturelle og interkulturelle aspekter og til den eksisterende sammenhæng mellem historiebevidsthed og europæisk identitet.
(10)
En horisontal dimension i programmet bør sikre, at resultaterne nyttiggøres og overføres, således at der skabes en bedre påvirkning og langsigtet bæredygtighed. Til dette formål bør aktiviteterne være koblet op på Unionens politiske dagsorden og kommunikeres på passende vis.
(11)
Opmærksomheden bør i særlig grad rettes mod en afbalanceret integration og deltagelse af borgere og civilsamfundsorganisationer fra alle medlemsstater i tværnationale projekter og aktiviteter under hensyntagen til Unionens flersprogede karakter og nødvendigheden af at inkludere underrepræsenterede grupper.
(12)
De tiltrædende lande, kandidatlandene og de potentielle kandidatlande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, på den ene side, og de EFTA-lande, der er part i EØS-aftalen, på den anden side, anerkendes som potentielle deltagere i Unionens programmer i overensstemmelse med de aftaler, som er indgået med dem. Desuden er de oversøiske lande og territorier i henhold til Rådets afgørelse 2001/822/EF (5) berettigede til at deltage i programmet.
(13)
Målene om at skabe et velforankret og bæredygtigt demokrati og udvikle et velfungerede civilsamfund bør være fælles for både programmet og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 232/2014 (6). Unionen tilbyder de lande, der er omfattet af det europæiske naboskabsinstrument, en privilegeret forbindelse, der bygger på et gensidigt engagement i fælles værdier og principper.
(14)
Ressourcer tildelt kommunikationsaktioner i henhold til denne forordning kan også omfatte institutionel formidling af Unionens politiske prioriteter, i det omfang de har tilknytning til denne forordnings generelle mål.
(15)
Kommissionen og medlemsstaterne bør samarbejde om at sikre løbende kontrol med og uafhængig evaluering af programmet med det formål at bane vejen for de ændringer, der er nødvendige, hvis foranstaltningerne skal gennemføres korrekt.
(16)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger under hele udgiftscyklussen, herunder ved forebyggelse, opdagelse og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og efter omstændighederne med administrative og økonomiske sanktioner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (7) (i det følgende benævnt »finansforordningen«) og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 (8).
(17)
Støtte til projekter med stor påvirkning uanset projekternes størrelse bør prioriteres, navnlig projekter, som er knyttet direkte til Unionens politikker, med det formål at deltage i udformningen af Unionens politiske dagsorden. Endvidere bør gennemførelsen af programmet ifølge princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning yderligere forenkles gennem anvendelse af faste beløb, enhedstakster eller enhedsomkostninger.
(18)
For at sikre kontinuitet i den finansieringsstøtte, som programmet skal dække, bør denne forordning anvendes fra den 1. januar 2014. Denne forordning bør på grund af sin hastende karakter træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen.
(19)
Målene for denne forordning, nemlig at medvirke til borgernes forståelse af Unionen, dens historie og mangfoldighed, styrke europæisk medborgerskab og forbedre forholdene for demokratisk engagement og aktivt medborgerskab, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af den tværnationale og multilaterale dimension af programmet bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(20)
Der anføres i denne forordning for programmets samlede varighed et finansielt referencegrundlag for programmet, som omhandlet i punkt 18 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (9), uden at dette berører Europa-Parlamentets og Rådets budgetmæssige beføjelser som fastsat i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
(21)
Der bør i denne forordning fastsættes overgangsforanstaltninger med henblik på at overvåge aktioner, som indledtes inden den 31. december 2013 i henhold til afgørelse nr. 1904/2006/EF.
(22)
For at sikre, at der opstilles ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser inden for programmets anvendelsesområde og mål. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (10) -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1) Ved denne forordning oprettes programmet »Europa for Borgerne« for perioden 1. januar 2014 til 31. december 2020 (programmet).
2) Under den overordnede målsætning om at bringe Unionen tættere på sine borgere er programmets generelle mål følgende:
a)
at medvirke til borgernes forståelse for Unionen, dens historie og mangfoldighed
b)
at fremme europæisk medborgerskab og forbedre vilkårene for demokratisk engagement og aktivt medborgerskab på EU-plan.
Artikel 2
Programmets specifikke mål
Programmet har følgende specifikke mål, som gennemføres via aktioner på tværnationalt plan eller med en europæisk dimension:
a)
øget opmærksomhed på historiebevidsthed, Unionens fælles historie og værdier samt Unionens mål, som er at fremme fred, Unionens værdier og befolkningernes velfærd, ved at tilskynde til debat, refleksion og udvikling af netværk
b)
fremme af borgernes demokratiske engagement og aktive medborgerskab på EU-plan ved at udvikle borgernes forståelse af Unionens politiske beslutningsproces og fremme mulighederne for samfundsmæssigt og interkulturelt engagement og frivilligt arbejde på EU-plan.
Artikel 3
Programmets struktur og støttede aktioner
1. Programmet, som fremmer europæisk medborgerskab i overensstemmelse med de generelle mål i artikel 1, stk. 2, struktureres inddeles i følgende to indsatsområder:
a)
»Europæisk historiebevidsthed«
b)
»Demokratisk engagement og aktivt medborgerskab«.
De to indsatsområder suppleres af horisontale aktioner med henblik på at analysere, formidle og bruge projektresultaterne (nyttiggørelsesaktioner).
2. For at nå disse mål skal programmet bl.a. finansiere følgende typer aktioner, som gennemføres på tværnationalt plan eller med en europæisk dimension:
a)
Gensidig læring og samarbejdsaktiviteter såsom
-
borgermøder, venskabsbysamarbejde, netværk af venskabsbyer
-
projekter, der gennemføres af tværnationale partnerskaber, herunder forskellige typer af interessenter, som er anført i artikel 6
-
historiebevidsthedsprojekter med en europæisk dimension
-
udvekslinger bl.a. baseret på brug af informations- og kommunikationsteknologier (ikt) og/eller sociale medier.
b)
Strukturel støtte til organisationer såsom
-
organer, der arbejder for virkeliggørelsen af et mål af generel interesse for Unionen, jf. artikel 177 i forordning (EU) nr. 1268/2012
-
»Europa for Borgerne«-kontaktpunkter.
c)
Analytiske aktiviteter på EU-plan såsom
-
undersøgelser med fokus på spørgsmål vedrørende programmets mål.
d)
Bevidstgørelses- og formidlingsaktiviteter, som er udviklet med henblik på at bruge og yderligere nyttiggøre resultaterne af de støttede initiativer og fremhæve god praksis, såsom
-
arrangementer på EU-plan, herunder konferencer, mindehøjtideligheder og prisuddelinger
-
peer reviews, ekspertmøder og seminarer.
3. Initiativer i tilknytning til aktioner, der er anført i stk. 2, er beskrevet i bilaget til denne forordning.
Artikel 4
EU-foranstaltninger
1. EU-foranstaltninger kan gennemføres i form af tilskud eller offentlige kontrakter:
2. EU-tilskud kan ydes i form af driftstilskud eller aktionstilskud.
3. Offentlige kontrakter dækker indkøb af tjenester, som f.eks. til tilrettelæggelse af arrangementer, undersøgelser og forskning, oplysnings- og formidlingsværktøjer, overvågning og evaluering.
Artikel 5
Deltagelse i programmet
Programmet er åbent for deltagelse af følgende lande:
a)
medlemsstaterne
b)
tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, der er oprettet i medfør af de respektive rammeaftaler, associeringsrådsafgørelser eller lignende
c)
EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, jf. nævnte aftales bestemmelser.
Artikel 6
Adgang til programmet
Programmet er åbent for alle interessenter, som fremmer europæisk medborgerskab og integration, navnlig lokale og regionale myndigheder og organisationer, venskabskomitéer, forskningsinstitutter for offentlig europæisk politik (tænketanke), civilsamfundets organisationer (herunder sammenslutninger af efterladte) samt kultur-, ungdoms-, uddannelses- og forskningsorganisationer.
Artikel 7
Samarbejde med internationale organisationer
Programmet kan støtte fælles aktiviteter med relevante internationale organisationer, f.eks. Europarådet og UNESCO, på de områder, det omfatter, på grundlag af fælles bidrag og i overensstemmelse med finansforordningen.
Artikel 8
Gennemførelse af programmet
1. Kommissionen gennemfører programmet i overensstemmelse med finansforordningen.
2. For at gennemføre programmet vedtager Kommissionen årlige arbejdsprogrammer i form af gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 9, stk. 2. Arbejdsprogrammerne fastlægger de fulgte mål, de forventede resultater, gennemførelsesmetoden og finansieringsplanens samlede beløb. De årlige arbejdsprogrammer indeholder endvidere en beskrivelse af de aktioner, der skal finansieres, en angivelse af de dertil svarende finansieringsbeløb og en vejledende tidsplan for gennemførelsen. De årlige arbejdsprogrammer skal for tilskuddenes vedkommende omfatte prioriteterne, de vigtigste evalueringskriterier og den højeste medfinansieringssats.
Artikel 9
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som fastlagt i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011.
Artikel 10
Høring af interessenter
Kommissionen fører en løbende dialog med programmets tilskudsmodtagere samt relevante partnere og eksperter.
Artikel 11
Sammenhæng med andre EU-instrumenter
Kommissionen sikrer sammenhæng og komplementaritet mellem programmet og instrumenter inden for andre EU-aktionsområder, navnlig almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom, sport, kultur og den audiovisuelle sektor, grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder, social inklusion, ligestilling mellem kønnene, bekæmpelse af forskelsbehandling, forskning og innovation, informationssamfundet, udvidelse og Unionens optræden udadtil.
Artikel 12
Budget
1. Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af programmet fastsættes til 185 468 000 EUR for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.
2. De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for rammerne af den finansielle ramme.
3. Ressourcer tildelt kommunikationsaktioner i henhold til denne forordning kan også bidrage proportionelt til institutionel formidling af Unionens politiske prioriteter, i det omfang de har tilknytning til denne forordnings generelle mål.
Artikel 13
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen sikrer, at Unionens finansielle interesser beskyttes, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne forordning; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved administrative og økonomiske sanktioner, der er effektive, forholdsmæssige og har afskrækkende virkning.
2. Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler i henhold til programmet.
3. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter bestemmelserne og procedurerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 (11) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (12) foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt, der er finansieret inden for rammerne af programmet.
4. Med forbehold af stk. 1, 2 og 3 indeholder samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, kontrakter, aftaler om tilskud og afgørelser om ydelse af tilskud som følge af gennemførelsen af denne forordning bestemmelser, der udtrykkeligt giver Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og undersøgelse i overensstemmelse med deres respektive beføjelser.
Artikel 14
Kommunikation
Kommissionen giver medlemsstaterne oplysninger om de projekter, der har modtaget EU-midler, ved at sende afgørelserne om udvælgelse til dem inden for to uger efter deres vedtagelse.
Artikel 15
Overvågning og evaluering
1. Kommissionen sikrer, at programmet løbende overvåges i forhold til målene ved hjælp af resultatrelaterede indikatorer. Resultaterne af overvågnings- og evalueringsprocessen anvendes i forbindelse med programmets gennemførelse. Overvågningen omfatter navnlig udarbejdelse af de rapporter, der er nævnt i stk. 4, litra a) og c).
Hvis det er relevant, opdeles indikatorerne efter køn og alder.
2. Hvad angår de specifikke mål, som er omhandlet i artikel 2, måles fremskridtene i forhold til de indikatorer, der fastlægges i bilaget til denne forordning.
3. Kommissionen sikrer, at der iværksættes regelmæssige uafhængige eksterne evalueringer af programmet og aflægger regelmæssigt rapport til Europa-Parlamentet.
4. Kommissionen forelægger følgende for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget:
a)
en midtvejsevalueringsrapport om de opnåede resultater og om de kvalitative og kvantitative aspekter af programmets gennemførelse senest den 31. december 2017
b)
en meddelelse om fortsættelsen af programmet senest den 31. december 2018
c)
en efterfølgende evalueringsrapport senest den 1. juli 2023.
Artikel 16
Overgangsbestemmelser
Afgørelse nr. 1904/2006/EF ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.
Aktioner, der er indledt inden den 31. december 2013 på grundlag af afgørelse nr. 1904/2006/EF, forvaltes fortsat efter denne afgørelse, indtil de er fuldført.
I overensstemmelse med artikel 21 i finansforordningen kan der stilles bevillinger svarende til formålsbestemte indtægter hidrørende fra tilbagebetaling af uretmæssigt udbetalte beløb i medfør af afgørelse nr. 1904/2006/EF til rådighed for programmet.
Artikel 17
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 14. april 2014.
NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 390/2014,
annettu 14 päivänä huhtikuuta 2014,
Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta vuosina 2014-2020
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 352 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,
ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 ja 11 artiklan mukaan kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa ja unionin toimielinten olisi annettava kansalaisille ja etujärjestöille mahdollisuus esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla ja niiden olisi käytävä avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa.
(2)
Komission 3 päivänä maaliskuuta 2010 annetulla tiedonannon ”Eurooppa 2020 - Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” avulla unioni ja jäsenvaltiot pyrkivät tulevalla vuosikymmenellä edistämään kasvua, työllisyyttä, tuottavuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta.
(3)
Vaikka voidaan objektiivisesti todeta, että unionin kansalaisuus vakiintuneine oikeuksineen tuo lisäarvoa, unioni ei aina tuo kovin tehokkaasti esille sitä, että monien taloudellisten ja yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisemisen ja unionin politiikkojen välillä on yhteys. Tästä johtuu, että huomattavat saavutukset, kuten rauha ja vakaus Euroopassa, pitkän aikavälin kestävä kasvu, vakaat hinnat, tehokas kuluttajien ja ympäristön suojelu ja perusoikeuksien edistäminen, eivät aina ole nostattaneet kansalaisissa vahvaa tunnetta unioniin kuulumisesta.
(4)
Jotta kansalaiset tuntisivat, että EU-asiat kuuluvat heille ja jotta he voisivat osallistua täysimittaisesti yhä tiiviimmän unionin rakentamiseen, tarvitaan erilaisia ylikansallisia ja unionin tasoisia toimia ja yhteensovitettuja ponnisteluja. Eurooppalainen kansalaisaloite on ainutlaatuinen tilaisuus kansalaisille osallistua suoraan EU:n lainsäädännön kehittämiseen (3).
(5)
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1904/2006/EY (4) perustettiin toimintaohjelma, joka vahvisti tarpeen pitää yllä vuoropuhelua kansalaisjärjestöjen ja kuntien kanssa sekä tukea kansalaisten aktiivista osallistumista.
(6)
Välivaiheen arviointikertomus Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta vuosina 2007-2013 sekä julkinen kuuleminen verkossa ja kaksi peräkkäistä sidosryhmien kuulemiskokousta vahvistivat, että sekä kansalaisjärjestöt että yksittäiset osallistujat pitävät uutta Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa tärkeänä. Pidettiin myös tärkeänä, että se olisi perustettava, jotta organisaatioiden tasolla voidaan vaikuttaa valmiuksien kehittämiseen ja henkilökohtaisella tasolla kiinnostuksen kasvattamiseen unioniin liittyvistä asioista. Tällä asetuksella olisi sen vuoksi perustettava Kansalaisten Eurooppa -ohjelma vuonna 2014 alkavaksi ja vuonna 2020 päättyväksi kaudeksi, jäljempänä ’ohjelma’.
(7)
Hankkeiden aihepiirien liittämisellä paikalliseen ja alueelliseen yhteyteen ja sidosryhmien koostumuksella saataneen aikaan merkittäviä synergiaetuja muiden unionin ohjelmien kanssa muun muassa yleissivistävän koulutuksen, ammatillisen koulutuksen, nuorison, urheilun, kulttuurin ja audiovisuaalialan, perusoikeuksien ja -vapauksien, sosiaalisen osallisuuden, sukupuolten tasa-arvon, syrjinnän torjumisen, tutkimuksen ja innovoinnin, tietoyhteiskunnan sekä unionin laajentumisen ja ulkoisen toiminnan alalla.
(8)
Kaikentyyppisen yhteisöllisen toiminnan elvyttämiseksi ohjelman olisi katettava useita erilaisia toimia ja käsitettävä muun muassa kansalaisten tapaamisia, yhteydenpitoa ja keskusteluja kansalaisuuteen liittyvistä asioista, unionin tason tapahtumia, aloitteita Euroopan historiaa muovanneiden tapahtumien tiedostamisen ja pohtimisen edistämiseksi, aloitteita Euroopan kansalaisten, erityisesti nuorten, tietoisuuden kasvattamiseksi unionin historiasta ja sen toimielinten toiminnasta sekä keskusteluja Euroopan poliittisista kysymyksistä.
(9)
Euroopan parlamentin 2 päivänä huhtikuuta 2009 antamassa päätöslauselmassa eurooppalaisesta omastatunnosta ja totalitarismista sekä 9 ja 10 päivänä kesäkuuta 2011 kokoontuneen neuvoston päätelmissä totalitaaristen järjestelmien Euroopassa tekemien rikosten muistamisesta tähdennetään, että on tärkeää säilyttää elävinä menneisyyden muistot, sillä se on keino päästä eteenpäin menneisyydestä ja rakentaa tulevaisuutta, ja painotetaan sitä, että unionilla on arvokas tehtävä näiden rikosten kollektiivisen muiston helpottamisessa, jakamisessa ja edistämisessä. Tämän vuoksi olisi otettava huomioon myös historiallisten, kulttuurillisten ja kulttuurienvälisten seikkojen sekä muistamisen ja eurooppalaisen identiteetin välisten yhteyksien merkitys.
(10)
Ohjelman horisontaalisen ulottuvuuden avulla olisi taattava tulosten hyödyntäminen ja siirrettävyys suuremman vaikutuksen ja pitkän aikavälin jatkuvuuden saavuttamiseksi. Käynnistetyillä toiminnoilla olisi tätä varten oltava selkeä yhteys unionin poliittiseen ohjelmaan, ja niistä olisi viestittävä tarkoituksenmukaisesti.
(11)
Unionin monikielisen luonteen takia ja jotta aliedustetut ryhmät saataisiin mukaan olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että kaikkien jäsenvaltioiden kansalaiset ja kansalaisjärjestöt ovat tasapainoisesti mukana ylikansallisissa hankkeissa ja toimissa.
(12)
Liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, ja ETA-sopimukseen osallistuvat EFTA-maat ovat potentiaalisia unionin ohjelmiin osallistujia niiden kanssa tehtyjen sopimusten ehtojen mukaisesti. Myös merentakaiset maat ja alueet voivat osallistua ohjelmaan neuvoston päätöksen 2001/822/EY (5) mukaisesti.
(13)
Syvän ja kestävän demokratian luomisen ja kukoistavan kansalaisyhteiskunnan kehittämisen olisi oltava sekä Kansalaisten Eurooppa -ohjelman että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 232/2014 (6) yhteisiä tavoitteita. Unioni tarjoaa Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälineen piiriin kuuluville maille erityissuhteen, jossa kumpikin osapuoli sitoutuu yhteisiin arvoihin ja periaatteisiin.
(14)
Tämän asetuksen nojalla viestintätoimiin osoitetuilla resursseilla voidaan lisäksi edistää toimielinten viestintää Euroopan unionin poliittisista painopisteistä, mikäli ne liittyvät tämän asetuksen yleistavoitteisiin.
(15)
Ohjelmaa olisi seurattava säännöllisesti ja arvioitava riippumattomasti komission ja jäsenvaltioiden välisenä yhteistyönä, jotta siihen voidaan tehdä toimenpiteiden asianmukaisen täytäntöönpanon kannalta välttämättömät tarkistukset.
(16)
Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (7) (jäljempänä ’varainhoitoasetus’) ja komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 (8) mukaisesti.
(17)
Etusijalle olisi asetettava avustukset hankkeille, joiden vaikutukset ovat hankkeen koosta riippumatta huomattavat, eritoten hankkeille, jotka liittyvät suoraan unionin politiikkoihin ja joilla osallistutaan unionin poliittisen ohjelman laatimiseen. Moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen ohjelman täytäntöönpanoa olisi yksinkertaistettava edelleen käyttämällä kertakorvauksia, kiinteämääräistä rahoitusta ja yksikkökustannuksia.
(18)
Ohjelmasta katettavan rahoitustuen jatkuvuuden turvaamiseksi tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2014. Asian kiireellisyyden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi sen jälkeen, kun se on julkaistu.
(19)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat unionin, sen historian ja sen monimuotoisuuden ymmärtämisen lisääminen kansalaisten keskuudessa, Euroopan kansalaisuuden edistäminen sekä kansalaisvaikuttamisen ja demokraattisen osallistumisen edellytysten parantaminen, vaan ne voidaan ohjelman ylikansallisen ja monenvälisen luonteen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.
(20)
Tähän asetukseen sisältyy talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (9) 18 kohdan mukainen rahoitusohje ohjelman koko keston ajaksi, tämän kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston budjettivaltaan, sellaisena kuin se on määriteltynä Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa.
(21)
Tässä asetuksessa olisi säädettävä päätöksen N:o 1904/2006/EY nojalla ennen 31 päivää joulukuuta 2013 aloitettujen toimien seurantaa koskevista siirtymäkauden toimenpiteistä.
(22)
Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset tämän asetuksen täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa tämän ohjelman soveltamisalan ja tavoitteiden osalta. Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (10) mukaisesti,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tällä asetuksella perustetaan Kansalaisten Eurooppa -ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, 1 päivänä tammikuuta 2014 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2020 päättyväksi kaudeksi.
2. Perimmäisen päämäärän ollessa unionin tuominen lähemmäs kansalaisiaan tämän ohjelman yleiset tavoitteet ovat seuraavat:
a)
unionin, sen historian ja monimuotoisuuden ymmärtämisen lisääminen kansalaisten keskuudessa;
b)
Euroopan kansalaisuuden edistäminen ja kansalaisvaikuttamisen ja demokraattisen osallistumisen edellytysten parantaminen unionin tasolla.
2 artikla
Ohjelman erityistavoitteet
Ohjelmalla on seuraavat erityistavoitteet, jotka toteutetaan ylikansallisilla toimilla tai toimilla, joilla on eurooppalainen ulottuvuus:
a)
tietoisuuden lisääminen unionin muistiperinnöstä, yhteisestä historiasta ja yhteisistä arvoista sekä unionin päämäärästä edistää rauhaa, omia arvojaan ja kansojensa hyvinvointia kannustamalla keskustelua, pohdintaa ja verkostojen kehittämistä;
b)
demokraattiseen toimintaan osallistumisen ja kansalaisvaikuttamisen kannustaminen unionin tasolla parantamalla kansalaisten ymmärrystä unionin politiikan laadintaprosessista ja lisäämällä mahdollisuuksia osallistua kansalaisyhteiskuntaan, kulttuurien väliseen ja vapaaehtoistoimintaan unionin tasolla.
3 artikla
Ohjelman rakenne ja tuetut toimet
1. Ohjelmalla edistetään Euroopan kansalaisuutta 1 artiklan 2 kohdassa esitettyjen yleistavoitteiden mukaisesti, ja se jakautuu seuraaviin kahteen lohkoon:
a)
”Eurooppalainen muistiperintö”;
b)
”Demokraattiseen toimintaan osallistuminen ja kansalaisvaikuttaminen”.
Näitä kahta lohkoa täydentävät horisontaaliset toimet, joissa analysoidaan, levitetään ja hyödynnetään hankkeen tuloksia (”Hyödyntämistoimet”).
2. Tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelmasta rahoitetaan muun muassa seuraavanlaisia toimia, jotka toteutetaan ylikansallisesti tai eurooppalaisin ulottuvuuksin:
a)
Keskinäiseen oppimiseen ja yhteistyöhön liittyvät toimet, kuten:
-
kansalaisten tapaamiset, ystävyyskaupunkitoiminta, ystävyyskaupunkien verkostot;
-
ylikansallisten kumppanuuksien toteuttamat hankkeet, 6 artiklassa luetellut erityyppiset sidosryhmät mukaan luettuina;
-
muistiperintöön liittyvät hankkeet, joilla on selkeä eurooppalainen ulottuvuus;
-
muun muassa tieto- ja viestintätekniikan ja/tai sosiaalisen median käyttöön perustuva kanssakäyminen.
b)
Rakenteellinen tuki sellaisille järjestöille kuin:
-
unionin yleisen edun mukaista tavoitetta edistävät elimet, sellaisina kuin ne on määritelty asetuksen (EU) N:o 1268/2012 177 artiklassa;
-
Euroopan kansalaisuuden yhteyspisteet.
c)
Unionin tason analyyttiset toimet, kuten:
-
ohjelman tavoitteisiin liittyviä kysymyksiä koskevat tutkimukset.
d)
Tietoisuuden lisäämiseen ja tiedonlevitykseen liittyvät toimet tuettujen aloitteiden tulosten käyttämiseksi ja edelleen hyödyntämiseksi sekä hyvien käytäntöjen esiin tuomiseksi:
-
unionin tason tapahtumat, esimerkiksi konferenssit, muistojuhlat ja palkintoseremoniat;
-
vertaisarvioinnit, asiantuntijakokoukset ja seminaarit.
3. Edellä 2 kohdassa lueteltuihin toimiin liittyviä aloitteita on kuvattu tämän asetuksen liitteessä.
4 artikla
Unionin toimenpiteet
1. Unionin toimenpiteet voivat olla avustuksia tai julkisia hankintasopimuksia.
2. Unionin avustusta voidaan myöntää toiminta-avustuksina tai toimikohtaisina avustuksina.
3. Julkisia hankintoja koskevat sopimukset kattavat palvelujen ostot, kuten tapahtumien järjestämisen, selvitys- ja tutkimustoiminnan, tiedotuksen ja tiedonlevityksen välineet, seurannan ja arvioinnin.
5 artikla
Ohjelmaan osallistuminen
Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat:
a)
jäsenvaltiot;
b)
liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat kunkin maan osalta puitesopimuksissa, assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen unionin ohjelmiin osallistumista koskevien yleisten periaatteiden sekä yleisten ehtojen ja edellytysten mukaisesti;
c)
ETA-sopimuksen osapuolina olevat EFTA-maat kyseisen sopimuksen mukaisesti.
6 artikla
Ohjelmaan pääsy
Ohjelmaan voivat osallistua kaikki Euroopan kansalaisuutta ja yhdentymistä edistävät sidosryhmät, erityisesti paikalliset ja alueelliset viranomaiset ja järjestöt, ystävyyskaupunkikomiteat, EU-politiikan tutkimusorganisaatiot (ajatushautomot), kansalaisyhteiskunnan järjestöt (mukaan lukien vainoista selviytyneiden yhdistykset) sekä kulttuuri-, nuoriso-, koulutus- ja tutkimusjärjestöt.
7 artikla
Yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa
Ohjelmalla voidaan tukea sen alaan kuuluvia yhteisiä toimia, joita toteutetaan yhteisrahoituksen pohjalta ja varainhoitoasetuksen mukaisesti yhdessä kansainvälisten järjestöjen kuten Euroopan neuvoston ja Unescon kanssa.
8 artikla
Ohjelman täytäntöönpano
1. Komissio noudattaa varainhoitoasetusta ohjelman täytäntöönpanossa.
2. Ohjelman täytäntöön panemiseksi komissio hyväksyy vuotuiset toimintaohjelmat täytäntöönpanosäädöksillä 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Vuotuisissa toimintaohjelmissa vahvistetaan tavoitteet, odotetut tulokset, toteutustapa ja rahoitussuunnitelman kokonaismäärä. Niihin sisältyy myös kuvaus rahoitettavista toimista, maininta kunkin toimen rahoitukseen varatusta määrästä sekä alustava toteutusaikataulu. Vuotuisissa toimintaohjelmissa on mainittava avustusten osalta painopisteet, keskeiset arviointiperusteet ja yhteisrahoituksen enimmäismäärä.
9 artikla
Komitea
1. Komissiota avustaa komitea. Kyseinen komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.
10 artikla
Sidosryhmien kuuleminen
Komissio käy säännöllistä vuoropuhelua ohjelman edunsaajien ja asiaankuuluvien kumppanien ja asiantuntijoiden kanssa.
11 artikla
Johdonmukaisuus unionin muiden välineiden kanssa
Komissio varmistaa, että ohjelma on johdonmukainen unionin muiden toiminta-alojen välineiden kanssa ja täydentää niitä. Näitä aloja ovat erityisesti yleissivistävä koulutus, ammatillinen koulutus sekä nuoriso, urheilu, kulttuuri ja audiovisuaalinen ala, perusoikeudet ja -vapaudet, sosiaalinen osallisuus, sukupuolten tasa-arvo, syrjinnän torjuminen, tutkimus ja innovointi, tietoyhteiskunta sekä unionin laajentuminen ja ulkoinen toiminta.
12 artikla
Talousarvio
1. Ohjelman toteuttamista 1 päivänä tammikuuta 2014 alkavana ja 31 päivänä joulukuuta 2020 päättyvänä kautena koskevaksi rahoitusohjeeksi vahvistetaan 185 468 000 euroa.
2. Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät vuotuiset määrärahat rahoituskehyksen rajoissa.
3. Tämän asetuksen nojalla viestintätoimiin osoitetuilla resursseilla voidaan suhteellisella osuudella kattaa myös toimielinten tiedotustoimintaa, joka koskee unionin poliittisia painopisteitä, mikäli ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin.
13 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio varmistaa, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.
2. Komissiolla tai sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien tämän ohjelman mukaisesti unionin rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettaviin tarkastuksiin perustuvia tilintarkastuksia.
3. Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1073/1999 (11) ja neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (12) olevien säännösten ja niissä säädettyjen menettelyjen mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia tutkimuksia, myös paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka ohjelmasta rahoitettuun sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
4. Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, sopimuksissa, avustussopimuksissa ja avustuspäätöksissä on oltava määräykset, joilla nimenomaisesti annetaan komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tilintarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.
14 artikla
Tiedottaminen
Komissio antaa jäsenvaltioille tietoja unionin rahoitusta saaneista hankkeista toimittamalla niille valintaa koskevat päätökset kahden viikon kuluessa niiden hyväksymisestä.
15 artikla
Seuranta ja arviointi
1. Komissio huolehtii siitä, että ohjelman täytäntöönpanoa seurataan säännöllisesti suhteessa ohjelman tavoitteisiin käyttämällä tulosindikaattoreita. Seuranta- ja arviointiprosessin tuloksia on käytettävä ohjelman täytäntöönpanossa. Seurantaan kuuluu erityisesti 4 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettujen kertomusten laadinta.
Indikaattorit on tarvittaessa eriteltävä sukupuolen ja iän perusteella.
2. Edistymistä 2 artiklassa tarkoitetuissa erityistavoitteissa on mitattava käyttämällä tämän asetuksen liitteessä määriteltyjä indikaattoreita.
3. Komissio varmistaa ohjelman säännöllisen, ulkopuolisen ja riippumattoman arvioinnin ja raportoi säännöllisesti Euroopan parlamentille.
4. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle seuraavat:
a)
väliarviointia koskeva kertomus saaduista tuloksista sekä ohjelman täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017;
b)
tiedonanto ohjelman jatkamisesta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018;
c)
jälkiarviointia koskeva kertomus viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2023.
16 artikla
Siirtymäsäännös
Kumotaan päätös N:o 1904/2006/EY 1 päivästä tammikuuta 2014.
Ennen 31 päivää joulukuuta 2013 aloitettuja toimia, jotka perustuvat päätökseen N:o 1904/2006/EY, hallinnoidaan niiden päättymiseen asti kyseisen päätöksen mukaisesti.
Varainhoitoasetuksen 21 artiklan mukaisesti määrärahat, jotka vastaavat päätöksen N:o 1904/2006/EY mukaan aiheettomasti maksettujen määrien palauttamisesta saatuja käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, voidaan asettaa ohjelman käyttöön.
17 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Luxemburgissa 14 päivänä huhtikuuta 2014.