KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE
af 3. april 2014
om udpegning af IKT-tekniske specifikationer, der vil kunne henvises til i forbindelse med offentlige udbud
(meddelt under nummer C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 af 25. oktober 2012 om europæisk standardisering, om ændring af Rådets direktiv 89/686/EØF og 93/15/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/9/EF, 94/25/EF, 95/16/EF, 97/23/EF, 98/34/EF, 2004/22/EF, 2007/23/EF, 2009/23/EF og 2009/105/EF og om ophævelse af Rådets beslutning 87/95/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1673/2006/EF (1), særlig artikel 13, stk. 1,
efter høring af Den Europæiske Multistakeholderplatform for IKT-standardisering, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Standardisering spiller en vigtig rolle i Europa 2020-strategien som beskrevet i Kommissionens meddelelse »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (2). Flere flagskibsinitiativer i Europa 2020-strategien understreger betydningen af frivillig standardisering på produkt- eller tjenestemarkeder for at sikre kompatibilitet og interoperabilitet mellem produkter og tjenester, fremme teknologisk udvikling og støtte innovation.
(2)
I det digitale samfund bliver standardiseringsprodukter uundværlige, når det gælder om at sikre interoperabilitet mellem udstyr, applikationer, datalagre, tjenester og net. I sin meddelelse »En strategisk vision for europæiske standarder: En indsats for at forbedre og fremskynde bæredygtig vækst i den europæiske økonomi inden 2020« (3) anerkender Kommissionen IKT-standardisering som et særligt felt, hvor IKT-løsninger, -applikationer og -tjenester ofte udvikles af globale IKT-fora og -konsortier, der er blevet førende inden for udviklingen af IKT-standarder.
(3)
Forordning (EU) nr. 1025/2012 har til formål at modernisere og forbedre rammerne for europæisk standardisering. Den indfører en ordning, hvorved Kommissionen kan beslutte at udpege de mest relevante og mest udbredte IKT-tekniske specifikationer udstedt af organisationer, der ikke er europæiske, internationale eller nationale standardiseringsorganisationer. Muligheden for at anvende et fuldt spektrum af IKT-tekniske specifikationer ved indkøb af hardware, software og tjenesteydelser inden for informationsteknologi vil muliggøre interoperabilitet, bidrage til at undgå fastlåsning til bestemte systemer for offentlige forvaltninger og skabe konkurrence i forbindelse med levering af interoperable IKT-løsninger.
(4)
De IKT-tekniske specifikationer, som der vil kunne henvises til i forbindelse med offentlige udbud, skal være i overensstemmelse med kravene i bilag II til forordning (EU) nr. 1025/2012. Overholdelsen af disse krav er for de offentlige myndigheder sikkerhed for, at IKT-tekniske specifikationer er etableret i overensstemmelse med principperne om åbenhed, rimelighed, objektivitet og ikke-diskrimination, som anerkendes af Verdenshandelsorganisationen (WTO) inden for standardisering.
(5)
Beslutningen om udpegning af IKT-specifikationerne skal vedtages efter høring af Den Europæiske Multistakeholderplatform for IKT-standardisering, der er oprettet ved Kommissionens afgørelse 2011/C 349/04 (4), og vil blive suppleret af andre former for høringer af sektorspecifikke eksperter.
(6)
Den 17. oktober 2013 evaluerede Den Europæiske Multistakeholderplatform for IKT-standardisering et første sæt af seks IKT-tekniske specifikationer: Internet Protocol version 6 (»IPv6«), Lightweight Directory Access Protocol version 3 (»LDAPv3«), Domain Name System Security Extensions (»DNSSEC«), DomainKeys Identified Mail Signatures (»DKIM«), ECMAScript-402 Internationalisation Specification (»ECMA-402«) og Extensible Markup Language version 1.0 (»W3C XML«). Platformen afgav positiv udtalelse vedrørende udpegning af disse specifikationer. De seks tekniske specifikationer blev efterfølgende forelagt en bred offentlig høring, der bekræftede platformens anbefaling.
(7)
»IPv6«-specifikationen udstedt af Internet Engineering Task Force (IETF) omfatter et sæt tekniske specifikationer, der skal anvendes på en bred vifte af udstyr og tjenester gennem forskellige sæt RFC'er (»Requests for Comments« - anmodninger om kommentarer). Afhængigt af sammenhæng og anvendelse vil ordregivende myndigheder skulle udvælge de RFC'er, der er nødvendige for hver vare eller tjeneste, uden at det hæmmer interoperabiliteten. »IPv6« udvider antallet af mulige IP-adresser, således at det stigende antal operativsystemer, webservere, søgemaskiner og multimediewebsteder kan interagere med succes. »IPv6«, der er baseret på avancerede teknologiske fremskridt, støtter den fortsatte vækst i internettet ved at muliggøre nye internetscenarier såsom »tingenes internet«.
(8)
»LDAPv3« er en internetprotokol udstedt af Internet Engineering Task Force (IETF) for adgang til »distributed directory«-tjenester i overensstemmelse med X.500-data- og tjenestemodeller. »LDAPv3« er specificeret i en række IETF Standard Track »Requests For Comments« (RFC'er), der er udspecificeret i RFC 4510 til RFC 4519, og er i stand til at sikre høj disponibilitet med replikation af LDAP-servere. De fleste produkter til directory-tjenester af relevans for markedet understøtter »LDAPv3«. Dette er en stabil teknologi, der har potentiale til at øge interoperabiliteten, og som udgør en de facto-standard for autentificering, autorisation og user-/address-directories for IKT-systemer, der kan give bedre tilgængelighed og kontinuitet, navnlig i forbindelse med offentlige tjenester, der skal leveres af de offentlige forvaltninger.
(9)
»DNSSEC«, der er udstedt af Internet Engineering Task Force (IETF), er en sikkerhedsudvidelse af Domain Name System (DNS), der yder autentificering af dataoprindelse og beskyttelse af dataintegritet for selve domænenavnssystemet (DNS). Identifikation i »DNSSEC« omfatter de dokumentsæt, som udgør kernen i de sikkerhedsudvidelser i DNS-systemet, der er nødvendige for at understøtte offentlige udbud i »DNSSEC«-feltet. Med »DNSSEC« er DNS bedre egnet til udveksling af sikkerhedstjenesteparametre koblet til domænenavne. Dette øger tilliden til DNS (som er en grundlæggende internettjeneste af vital betydning) som helhed og muliggør dermed dens anvendelse til oplagring af certifikater og distribution og verificering af ansøgningers infrastruktur.
(10)
»DKIM« er en IKT-teknisk specifikation udviklet af Internet Engineering Task Force (IETF), som tillader en person eller organisation, der ejer det pågældende signing-domæne at påtage sig en del af ansvaret for en meddelelse ved at associere domænet med meddelelsen. DKIM adskiller spørgsmålet om identiteten bag meddelelsens signatur fra den påståede forfatter af meddelelsen. Påstande om ansvar skal valideres gennem kryptografiske signaturer og ved direkte forespørgsler til signaturens domæne med henblik på indhentning af den relevante offentlige nøgle. »DKIM« gennemføres i flere markedssegmenter: den finansielle sektor, e-mail, sociale netværk og e-handel. Offentlige myndigheders anvendelse af »DKIM« vil skabe et niveau af grundlæggende tillid med hensyn til kommunikationers oprindelse og dermed befordre interoperabiliteten mellem afsendende og modtagende organisationer.
(11)
»ECMA-402«, som er udviklet af ECMA International, er et generelt multipurpose-programmeringssprog defineret ved adskillige specifikationer, der tilpasses de sproglige og kulturelle konventioner i forskellige sprog og lande. ECMAScript er et meget anvendt programmeringssprog på internettet, herunder i Europa. Dets anvendelse er meget udbredt, og det omfatter web-client-baserede applikationer, såsom internetbrowsere, og serverbaserede applikationer, såsom elektronisk bankvirksomhed, e-mailservere og endog computerspil; det er endvidere et meget anvendt programmeringssprog i forbindelse med World Wide Web. De internationaliseringsfeatures, der tilbydes i ECMA-402, er især en relevant forbedring af ECMAScript i forbindelse med det flersproglige europæiske miljø. Specifikationerne og standarderne i ECMAScript bidrager effektivt til en forbedring af interoperabiliteten og forekommer meget ofte i nationale lister over interoperabilitetsstandarder og specifikationer i forbindelse med offentlige udbud.
(12)
»W3C XML«, der er udstedt af World Wide Web Consortium (W3C), er en pakke af forbundne datastruktureringsspecifikationer, der fremmer udbredt skalerbar udveksling af informationer og IT-ressourcer. XML version 1.0 er i dag et af de mest anvendte formater for udveksling af strukturerede informationer, og mange andre specifikationer for dataformater er baseret på udvidelser af XML. XML's udbredte anvendelse både som person-til-person-format og computer-til-computer-format til informationsudveksling gør det til et uundværligt element i de fleste internetanvendelser. De ordregivende myndigheder skal udvælge de specifikationer, som opfylder kravene i forbindelse med deres indkøb. Den udstrakte udbredelse af XML i verdens datalagre og netværk vil sikre, at XML i årtier fremover er et centralt format for global IKT-interoperabilitet mellem applikationer, tjenester og produkter -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
De IKT-tekniske specifikationer, der vil kunne henvises til i forbindelse med offentlige udbud, er anført i bilaget.
Artikel 2
Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. april 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,
annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014,
julkisissa hankinnoissa viittausasiakirjoina käytettävien tieto- ja viestintätekniikan teknisten eritelmien yksilöimisestä
(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 1 kohdan,
on kuullut tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevää eurooppalaista sidosryhmäfoorumia,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Standardoinnilla on merkittävä sija komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (2) vahvistetun Eurooppa 2020 -strategian tukemisessa. Useassa Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeessa korostetaan tuote- tai palvelumarkkinoilla tehtävän vapaaehtoisen standardoinnin merkitystä tuotteiden ja palvelujen yhteensopivuuden ja yhteentoimivuuden varmistamisessa, teknologisen kehityksen edistämisessä ja innovoinnin tukemisessa.
(2)
Digitaalisessa yhteiskunnassa standardointituotteet ovat välttämättömiä, jotta varmistetaan laitteiden, sovellusten, tietovarastojen, palvelujen ja verkostojen yhteentoimivuus. Komission tiedonannossa ”Strateginen visio eurooppalaisille standardeille: lisätään ja nopeutetaan Euroopan talouden kestävää kasvua vuoteen 2020 mennessä” (3) tunnustetaan tieto- ja viestintätekniikan standardoinnin erityisyys, sillä tieto- ja viestintätekniikan ratkaisut, sovellukset ja palvelut laaditaan usein globaaleissa tieto- ja viestintätekniikan foorumeissa ja konsortioissa, joista on tullut johtavia tieto- ja viestintätekniikan standardien kehittämisorganisaatioita.
(3)
Asetuksella (EU) N:o 1025/2012 pyritään nykyaikaistamaan ja parantamaan eurooppalaista standardointikehystä. Sillä perustetaan järjestelmä, jonka mukaan komissio voi päättää yksilöidä merkityksellisimmät ja laajimmin hyväksytyt tieto- ja viestintätekniikan tekniset eritelmät, jotka eivät ole eurooppalaisten, kansainvälisten tai kansallisten standardointiorganisaatioiden julkaisemia. Mahdollisuus käyttää mahdollisimman laajaa tieto- ja viestintätekniikan teknisten eritelmien valikoimaa laitteiden, ohjelmistojen ja tietotekniikkapalvelujen hankinnoissa yhteentoimivuuden mahdollistamiseksi myötävaikuttaa siihen, että vältetään julkisen hallinnon sitoutumista yhteen toimittajaan, ja edistää kilpailua yhteentoimivien tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen hankinnoissa.
(4)
Julkisissa hankinnoissa viiteasiakirjoina käytettävien tieto- ja viestintätekniikan teknisten eritelmien on täytettävä asetuksen (EU) N:o 1025/2012 liitteessä II vahvistetut vaatimukset. Vaatimusten täyttäminen antaa viranomaisille varmuuden siitä, että kyseiset tieto- ja viestintätekniikan tekniset eritelmät laaditaan noudattaen avoimuuden, oikeudenmukaisuuden, objektiivisuuden ja syrjimättömyyden periaatteita, jotka Maailman kauppajärjestö (WTO) tunnustaa standardoinnin alalla.
(5)
Päätös tieto- ja viestintätekniikan eritelmien yksilöimisestä hyväksytään sen jälkeen, kun on kuultu komission päätöksellä 2011/C 349/04 (4) perustettua tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevää eurooppalaista sidosryhmäfoorumia sekä kun alakohtaisia asiantuntijoita on tämän täydennyksenä kuultu muulla tavoin.
(6)
Tieto- ja viestintätekniikan standardointia käsittelevä eurooppalainen sidosryhmäfoorumi arvioi 17 päivänä lokakuuta 2013 kuudesta tieto- ja viestintätekniikan teknisestä eritelmästä koostuvan ensimmäisen kokonaisuuden: Internet Protocol version 6 (”IPv6”), Lightweight Directory Access Protocol version 3 (”LDAPv3”), Domain Name System Security Extensions (”DNSSEC”), DomainKeys Identified Mail Signatures (”DKIM”), ECMAScript-402 Internationalisation Specification (”ECMA-402”) ja Extensible Markup Language version 1.0 (”W3C XML”). Foorumi antoi myönteisen lausunnon näiden eritelmien yksilöimisestä. Seuraavaksi näiden kuuden teknisen eritelmän osalta järjestettiin laaja julkinen kuuleminen, jonka tulokset vahvistivat foorumin lausunnon.
(7)
Internet Engineering Task Force -ryhmän (IETF) julkaisema IPv6-eritelmä käsittää joukon teknisiä eritelmiä, joita sovelletaan monenlaisiin laitteisiin ja palveluihin käyttäen erilaisia ”Requests for Comments” -kokonaisuuksia (”RFC”). Julkisia hankintoja tekevien olisi kontekstin ja sovelluksen mukaan valittava ne RFCt, joita tarvitaan kutakin tuotetta tai palvelua varten, estämättä yhteentoimivuutta. IPv6 kasvattaa käytettävissä olevien IP-osoitteiden lukumäärää ja mahdollistaa näin sen, että suurempi määrä käyttöjärjestelmiä, verkkopalvelimia, hakukoneita ja multimediasivustoja toimii moitteettomasti yhteen. IPv6 perustuu pitkälle kehittyneeseen tekniikkaan ja tukee internetin jatkuvaa kasvua mahdollistaen uudet internetskenaariot, kuten esineiden internet.
(8)
LDAPv3 on Internet Engineering Task Force -ryhmän (IETF) julkaisema internetyhteyskäytäntö, jonka avulla saadaan käyttöön jaeltuja hakemistopalveluita, jotka toimivat X.500-datan ja palvelumallien mukaisesti. LDAPv3 määritellään IETF:n ”Requests For Comments” -vakiosarjoina (RFCt), jotka esitetään yksityiskohtaisesti RFC 4510-4519:ssa ja joilla pystytään varmistamaan hyvä käytettävyysaste replikoimalla LDAP-palvelimia. Suurin osa markkinoiden kannalta merkityksellisistä hakemistopalvelutuotteista on yhteensopiva LDAPv3:n kanssa. Kyseessä on vakaa tekniikka, jolla voidaan mahdollisesti lisätä yhteentoimivuutta ja joka on käytännössä todentamista, valtuuttamista sekä käyttäjä- ja osoitehakemistoja koskeva tieto- ja viestintätekniikan standardi, joka voi lisätä käytettävyysastetta ja jatkuvuutta etenkin julkisen hallinnon toteuttamien julkisten palvelujen osalta.
(9)
Internet Engineering Task Force -ryhmän (IETF) julkaisema DNSSEC on DNS-verkkotunnusjärjestelmän turvalaajennus, joka todentaa tietojen alkuperän ja suojaa tiedon eheyttä itse DNS-verkkotunnusjärjestelmässä. DNSSEC-tunnistus käsittää joukon asiakirjoja, jotka muodostavat DNSSEC-lohkon julkisten hankintojen tueksi tarvittavien DNS-turvalaajennusten ytimen. DNSSEC lisää DNS:n soveltuvuutta sellaisten turvapalveluparametrien vaihtoon, joihin liittyy verkkotunnuksia. Tämä lisää DNS:n (internetin kriittisen palvelun ja peruspalvelun) luotettavuutta kokonaisuudessaan ja näin ollen mahdollistaa sen käytön todistusten varastointia, jakelua ja todentamista koskevissa sovellusten infrastruktuureissa.
(10)
DKIM on Internet Engineering Task Force -ryhmän (IETF) kehittämä tieto- ja viestintätekniikan tekninen eritelmä, joka mahdollistaa sen, että henkilö, tehtävä tai organisaatio, joka omistaa lähettäjän verkkotunnuksen, voi ottaa vastuuta viestistä liittämällä viestiin kyseisen tunnuksen. DKIM erottaa toisistaan viestin allekirjoittajan henkilöllisyyttä ja viestin oletettua kirjoittajaa koskevat käsitteet. Vastuullisuus validoidaan salausavaimella ja kysymällä allekirjoittajan verkkotunnusta suoraan asianmukaisen julkisen salausavaimen saamiseksi. DKIM:iä käytetään useilla markkinasektoreilla, kuten rahoitus- ja pankkisektorilla, sähköpostin palveluntarjoajien sektorilla, sosiaalisissa verkostoissa ja verkkokaupassa. Jos viranomaiset käyttäisivät DKIM:iä, tällä vahvistettaisiin perusluottamus viestinnän alkuperään, jolloin lähettävien ja vastaanottavien organisaatioiden yhteentoimivuus paranee.
(11)
Ecma International -organisaation kehittämä ECMA-402 on yleinen monikäyttöinen ohjelmointikieli, jota kuvataan useissa eritelmissä, jotka mukautuvat eri ihmiskielissä ja maissa käytettäviin kielellisiin ja kulttuurisiin konventioihin. ECMAScript on verkossa laajasti käytetty ohjelmointikieli myös Euroopassa. Sen käyttö on hyvin laaja-alaista ja kattaa verkkoasiakaspohjaiset sovellukset kuten verkkoselaimet, palvelinpohjaiset sovellukset kuten verkkopankkipalvelut, sähköpostipalvelimet tai jopa tietokonepelit, ja se on myös merkittävä WWW-ohjelmointikieli. ECMA-402:n tarjoamat kansainvälistämiseen liittyvät ominaisuudet ovat erityisen merkityksellinen parannus ECMAScriptiin monikielisessä eurooppalaisessa ympäristössä. ECMAScriptiä koskevat eritelmät ja standardit edistävät tehokkaasti yhteentoimivuutta, ja ne on hyvin yleisesti sisällytetty julkisissa hankinnoissa käytettäviin yhteentoimivuutta koskeviin kansallisiin standardeihin ja eritelmiin.
(12)
World Wide Web Consortium -yhteenliittymän (W3C) julkaisema W3C XML on joukko tietorakenne-eritelmiä, jotka edistävät laajasti laajennettavissa olevaa tieto- ja laskentaresurssien jakamista. XML:n versio 1.0 on nykyisin yksi laajimmin käytetyistä formaateista jäsennellyn tiedon jakamista varten, ja monet muut tiedon tallennusmuotoa koskevat eritelmät perustuvat XML:n laajennuksiin. Sen laaja-alainen käyttö sekä henkilöiden välisenä että tietokoneiden välisenä tiedonvälitysformaattina nivoo sen olennaiseksi osaksi lähes kaikkea internetin käyttöä. Hankintoja tekevien olisi valittava eritelmä, joka vastaa hankinnan vaatimuksia. XML:n käytön laajuus maailman tietopankeissa ja verkoissa varmistaa sen, että se on tulevina vuosikymmeninä keskeinen formaatti tieto- ja viestintätekniikan sovellusten, palvelujen ja tuotteiden maailmanlaajuisen yhteentoimivuuden kannalta,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Julkisissa hankinnoissa viittausasiakirjoina käytettävät tieto- ja viestintätekniikan tekniset eritelmät vahvistetaan liitteessä.
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 3 päivänä huhtikuuta 2014.