KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 570/2014
af 26. maj 2014
om afslutning af en delvis genoptagelse af antidumpingundersøgelsen vedrørende importen af visse fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og
ud fra følgende betragtninger:
A. GÆLDENDE FORANSTALTNINGER
(1)
Rådet indførte ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1138/2011 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia (»forordningen om endelig told«). Forordningen om endelig told trådte i stedet for Kommissionens forordning (EU) nr. 446/2011 (3) om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia (»forordningen om midlertidig told«). De konklusioner, der førte til indførelsen af den endelige antidumpingtold, vil blive benævnt »konklusionerne af den oprindelige undersøgelse«.
(2)
Den 21. januar 2012 anlagde PT Ecogreen Oleochemicals, som er en indonesisk eksporterende producent af fedtalkoholer, Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd og Ecogreen Oleochemicals GmbH (i det følgende samlet benævnt »Ecogreen«) sag ved Retten (sag T-28/12) med påstand om annullering af forordningen om endelig told, for så vidt angår antidumpingtolden for Ecogreen. Ecogreen anfægtede den justering, der blev foretaget på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), af virksomhedens eksportpris med henblik på en sammenligning af eksportprisen og virksomhedens normale værdi.
(3)
I sag T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) og Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) mod Rådet for Den Europæiske Union) annullerede Retten artikel 1 i forordning (EF) nr. 954/2006, for så vidt angår Interpipe NTRP VAT, bl.a. på grund af et åbenbart urigtigt skøn i forbindelse med justeringen baseret på artikel 2, stk. 10, litra i), og for så vidt angår Interpipe Niko Tube ZAT af andre grunde. Den 16. februar 2012 forkastede Domstolen den appelansøgning, som Rådet og Kommissionen (forenede sager C-191/09 P og C-200/09 P) havde indgivet.
(4)
Eftersom de faktiske omstændigheder for Ecogreen svarede til omstændighederne for Interpipe NTRP VAT, for så vidt angår den justering, der blev foretaget i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), blev det anset for hensigtsmæssigt at foretage en ny beregning af dumpingmargenen for Ecogreen uden at foretage en justering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra i).
(5)
Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1241/2012 af 11. december 2012 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1138/2011 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia (4) blev derfor offentliggjort den 21. december 2012 med tilbagevirkende kraft fra den 12. november 2011 (»ændringsforordningen«).
(6)
Den dumpingmargen, der var blevet fastsat for Ecogreen deri, var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3. Undersøgelsen vedrørende Ecogreen blev derfor afsluttet uden indførelse af foranstaltninger. Retten besluttede efterfølgende den 9. april 2013, at det ikke var nødvendigt at træffe afgørelse i sag T-28/12.
(7)
Selv om alle de andre eksporterende producenter i Indien, Indonesien og Malaysia stadig var underlagt antidumpingtold, bør konklusionerne af den oprindelige undersøgelse, navnlig dumpingimportens skadelige virkninger, revurderes i lyset af de reviderede dumpingkonklusioner i ændringsforordningen.
B. REVURDERING AF KONKLUSIONERNE AF DEN OPRINDELIGE UNDERSØGELSE
1. Rammerne for revurderingen
(8)
En meddelelse om en delvis genoptagelse af antidumpingundersøgelsen vedrørende importen af visse fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia (»de pågældende lande«) blev offentliggjort den 28. februar 2013 (5) (»genoptagelsen«). I meddelelsen blev det anført, at genoptagelsen var begrænset til undersøgelsen af den eventuelle virkning af de dumpingmargener, der for nyligt var blevet fastlagt, på de konklusioner, navnlig vedrørende skade og årsagssammenhæng, som var blevet fastslået i den oprindelige undersøgelse (»fornyet undersøgelse«).
(9)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt EU-erhvervsgrenen om den delvise genoptagelse af undersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og blive hørt inden for fristen i indledningsmeddelelsen.
(10)
En række parter hævdede, at det var uklart, på hvilket retsgrundlag Kommissionen genoptog den oprindelige undersøgelse, og hvilke data Kommissionen ville indsamle for at fastslå kendsgerninger og nå frem til konklusioner i den aktuelle fornyede undersøgelse.
(11)
Parterne hævdede også, at det var uklart, hvilken type undersøgelse der var blevet indledt, og hvad det endelige resultat kunne blive, for så vidt angår niveauet for de endelige foranstaltninger, hvilket tidsrum der ville være omfattet, og hvilke aspekter af den oprindelige undersøgelse der ville blive taget op til revurdering.
(12)
Det skal erindres, at denne genoptagelse er en nødvendig følge af vedtagelsen af ændringsforordningen, som i sig selv var et resultat af Rettens konklusioner i sag T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) og Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) mod Rådet for Den Europæiske Union.
(13)
Der mindes om, at i den oprindelige undersøgelse var den såkaldte undersøgelsesperiode (UP) perioden fra 1. juli 2009 til 30. juni 2010. Vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udløbet af UP og blev benævnt »den betragtede periode«.
(14)
Den aktuelle fornyede undersøgelse fokuserer på samme UP og samme betragtede periode. Konklusionerne for disse perioder i den oprindelige undersøgelse, for så vidt angår skade og årsagssammenhæng, er under revurdering i lyset af de nyligt fastlagte dumpingmargener for de indonesiske eksportører i ændringsforordningen.
(15)
Nærmere bestemt og som nævnt i meddelelsen om genoptagelse er formålet med den aktuelle fornyede undersøgelse at afgøre, om den ubetydelige dumpingmargen, der blev fastlagt for en eksporterende producent i Indonesien, og den ændring i dumpingmargenniveauet for de andre indonesiske virksomheder, der blev fastsat ved ændringsforordningen, kan have nogen indvirkning på konklusionerne af den oprindelige undersøgelse vedrørende skade og årsagssammenhæng.
(16)
Resultaterne af den fornyede undersøgelse er anført nedenfor. Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, vises visse data og oplysninger i indekseret form navnlig for at sikre fortroligheden af de oprindeligt indsendte oplysninger.
2. Den pågældende vare og samme vare
(17)
Til erindring er den pågældende vare den vare, som er defineret i den oprindelige undersøgelse, nemlig, mættede fedtalkoholer med en carbonkædelængde på C8, C10, C12, C14, C16 eller C18 (ekskl. forgrenede isomerer), herunder rene mættede fedtalkoholer (også benævnt »single cuts«), blandinger, der hovedsageligt indeholder en kombination af carbonkædelængderne C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (normalt klassificeret som C8-C10), blandinger, der hovedsagelig indeholder en kombination af carbonkædelængderne C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (normalt klassificeret som C12-C14), og blandinger, der hovedsageligt indeholder en kombination af carbonkædelængderne C16-C18, med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia, som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 og ex 3823 70 00 (»fedtalkohol«).
(18)
Konklusionerne af ændringsforordningen påvirker ikke de konklusioner, der er beskrevet i den oprindelige undersøgelse vedrørende den undersøgte vare og samme vare.
3. Dumping
(19)
Som omhandlet i betragtning 7 i ændringsforordningen blev dumpingmargenerne for alle virksomheder i Indonesien revideret for at tage højde for den genberegnede dumpingmargen for Ecogreen, undtagen for den anden eksporterende producent med en individuel margen, der var baseret på niveauet for den samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producent med den højeste dumpingmargen.
(20)
De dumpingmargener, der var blevet fastlagt i betragtning 23 i forordningen om endelig told for de indiske eksporterende producenter, og de margener, der var blevet fastlagt i betragtning 55 for malaysiske eksporterende producenter, var ikke påvirket af ændringsforordningen.
(21)
Som omhandlet i betragtning 6 i ændringsforordningen blev dumpingmargenen for Ecogreen fastlagt til under 2 % og er derfor under ubetydelighedsgrænsen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3. Importen til Unionen fra denne eksporterende producent bør derfor betragtes som ikke-dumpet import i den fornyede undersøgelse.
(22)
Mængde, pris og markedsandel for den ikke-dumpede import fra nævnte indonesiske eksportør udviklede sig som vist i nedenstående tabel i den betragtede periode. Som nævnt i betragtning 16 ovenfor er de indsendte data indekseret.
Import
2007
2008
2009
UP
Ton
Indeks: 2007 = 100
100
110
107
115
Årlig Δ %
9,6
- 2,3
7,5
Markedsandel
Indeks: 2007 = 100
100
107
110
113
Årlig Δ %
6,8
2,9
2,8
Gennemsnitlig pris (EUR/ton)
Indeks: 2007 = 100
100
110
91
91
Årlig Δ %
9,9
- 17,0
0,2
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(23)
Med henvisning til tabellen i betragtning 70 i forordningen om midlertidig told, som blev bekræftet i betragtning 64 i forordningen om endelig told, og ovenstående tabel viste undersøgelsen, at den ikke-dumpede import udgjorde en begrænset andel af den samlede import fra de pågældende lande, og at den steg forholdsvis mindre end dumpingimporten i den betragtede periode. Den ikke-dumpede import tegnede sig faktisk for ca. 15-18 % af den samlede importmængde fra de pågældende lande i 2007 og kun for ca. 10-13 % i UP.
(24)
Den fornyede undersøgelse viser, at de gennemsnitlige priser for den ikke-dumpede import fra Ecogreen faldt med 9 % i den betragtede periode, men de forblev stabile mellem 2009 og UP.
4. Skade
4.1. EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen
(25)
Konklusionerne i betragtning 57-61 i forordningen om endelige told vedrørende EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen er ikke berørt af den fornyede undersøgelse og bekræftes hermed.
4.2. EU-forbruget
(26)
Konklusionerne i betragtning 64-66 i forordningen om midlertidig told, som blev bekræftet af betragtning 62 i forordningen om endelig told forbliver upåvirkede. Det bekræftes, at Unionens forbrug af fedtalkohol, jf. nedenstående tabel, var forholdsvis stabilt og kun steg lidt med 2 % i den betragtede periode. Som nævnt i betragtning 64 i forordningen om midlertidig told blev oplysningerne om forbruget givet i indekseret form af fortrolighedshensyn.
Forbrug
2007
2008
2009
UP
Indeks: 2007 = 100
100
102
97
102
Årlig Δ %
2,2
- 4,8
4,6
4.3. Import til Unionen fra de pågældende lande og prisunderbud
4.3.1. Kumulativ vurdering af dumpingimporten
(27)
Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, blev det undersøgt, om en kumulativ vurdering af dumpingimporten for de pågældende tre lande stadig var berettiget i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, i lyset af de reviderede dumpingmargener for indonesiske eksporterende producenter, der er nævnt i betragtning 19-21 ovenfor.
(28)
Der mindes om, at grundforordningens artikel 3, stk. 4, fastsætter, at hvis indførslen af en vare fra mere end ét land samtidig er omfattet af antidumpingundersøgelser, kan følgevirkningerne af en sådan indførsel kun vurderes kumulativt, hvis det fastslås, at: a) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i artikel 9, stk. 3, og den indførte mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af indførslen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Unionen fremstillede vare.
(29)
Konklusionerne vedrørende mængden og prisen for dumpingimporten for hvert af de pågældende lande blev taget op til revurdering for den betragtede periode. De oplysninger om importmængden, der er anvendt til at fastsætte de gennemsnitlige priser i tabellen i betragtning 63, litra b), i forordningen om endelig told, er uændret, hvad angår Malaysia og Indien. Oplysningerne vedrørende Indonesien blev revideret for at tage hensyn til det forhold, at en eksporterende producent, som nævnt i betragtning 21, ikke længere blev anset for at have dumpet sine varer på EU-markedet. Den dumpingimport, der for nylig var blevet konstateret, udviklede sig som vist nedenfor. Med henvisning til betragtning 16 ovenfor gives oplysningerne om importmængde i indekseret form for hvert af de pågældende lande.
Dumpingimportmængde
2007
2008
2009
UP
Malaysia
Indeks: 2007 = 100
100
161
141
137
Årlig Δ %
61,4
- 12,5
- 2,9
Indien
Indeks: 2007 = 100
100
118
104
143
Årlig Δ %
18,2
- 11,8
37,5
Indonesien
Indeks: 2008 = 100
100
142
168
Årlig Δ %
42,1
17,9
(30)
Undersøgelsen viste, at mængden af dumpingimport for hvert af de pågældende lande var ikke ubetydelig i UP, og at tilstedeværelsen af dumpingimport på EU-markedet forblev betydelig i den betragtede periode og navnlig i UP. Det forhold, at det blev konstateret ved ændringsforordningen, at en af de indonesiske eksporterende producenter ikke foretog dumping, kan ikke ændre ved denne konklusion.
(31)
Konklusionerne vedrørende prisfastsættelsen af dumpingimporten for hvert af de pågældende lande blev også taget op til revurdering for den betragtede periode og fremgår af tabellen nedenfor. Priserne i tabellen i betragtning 63, litra b), i forordningen om endelig told, er uændret, hvad angår Malaysia og Indien. Oplysningerne vedrørende Indonesien blev revideret for at tage hensyn til det forhold, at en eksporterende producent, som nævnt i betragtning 21, ikke længere blev anset for at have dumpet sine varer på EU-markedet. Med hensyn til betragtning 16 er oplysningerne om prisen hos den indonesiske eksportør, der blev anset for at foretage dumping, givet i indekseret form.
Import ifølge Eurostat (justeret for at dække den pågældende vare og dumpingimport)
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitlig pris i EUR pr. ton (Malaysia)
911
944
799
857
Indeks: 2007 = 100
100
104
88
94
Årlig Δ %
3,6
- 15,4
7,3
Gennemsnitlig pris i EUR pr. ton (Indien)
997
1 141
897
915
Indeks: 2007 = 100
100
114
90
92
Årlig Δ %
14,4
- 21,4
2,1
Gennemsnitlig pris i EUR pr. ton (Indonesien)
Indeks: 2008 = 100
100
70
72
Årlig Δ %
-30,0
2,6
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser
(32)
Undersøgelsen viste, at med undtagelse af 2007, hvor der ikke var import fra Indonesien, var prisfastsættelsen hos indonesiske eksporterende producenter næsten den samme som i den oprindelige undersøgelse. Deraf følger, at konklusionen i betragtning 63, litra b), i forordningen om endelig told om, at prisfastsættelsen og prisadfærden i de pågældende lande stort set var identiske navnlig i UP, kan bekræftes. Konstateringen i ændringsforordningen af, at en af de indonesiske eksporterende producenter ikke foretog dumping, kan ikke ændre ved denne konklusion.
(33)
Desuden er de konklusioner, der er fremsat i betragtning 127 i forordningen om midlertidig told og bekræftet i betragtning 122 i forordningen om endelig told, herunder navnlig om, at de skadestærskler, der var blevet fastlagt for de pågældende lande, lå betydeligt over minimumsgrænsen på 2 %, også fortsat gyldige. Endvidere blev salgskanalerne og pristendenserne for hvert af de pågældende lande analyseret, og det blev konstateret, at de var ens, jf. ovenstående tabel. De pågældende landes importpriser fulgte en faldende tendens efter kulminationen i 2008 og var på globalt plan særligt lave sammenlignet med EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser, som det fremgik af undersøgelsen.
(34)
Nedenstående tabel viser, at markedsandelen for dumpingimporten fra hvert af de pågældende lande steg generelt i den betragtede periode. Med henvisning til betragtning 16 ovenfor anføres oplysningerne i indekseret form.
Dumpingimportens markedsandel
2007
2008
2009
UP
Malaysia
Indeks: 2007 = 100
100
157
145
135
Årlig Δ %
57
- 8
- 7
Indien
Indeks: 2007 = 100
100
115
107
141
Årlig Δ %
15
- 7
31
Indonesien
Indeks: 2008 = 100
100
142
168
Årlig Δ %
50
13
(35)
På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtninger viser den fornyede undersøgelse, at konklusionerne af den oprindelige undersøgelse vedrørende kumulering er uændrede. Det er derfor opfattelsen, at de betingelser, der er fastsat i grundforordningens artikel 3, stk. 4, vedrørende den kumulative vurdering af dumpingimporten fra de pågældende lande, fortsat er opfyldt. Virkningerne af dumpingimporten med oprindelse i de pågældende lande kan således vurderes samlet i forbindelse med den fornyede undersøgelse af spørgsmålet om skade og årsagssammenhæng.
4.3.2. Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten
(36)
For at fastslå omfanget af den kumulerede dumpingimport på EU-markedet i den betragtede periode er der taget hensyn til, at ændringsforordningen bekræftede de positive konklusioner om dumping for alle eksporterende producenter i Indonesien med undtagelse af Ecogreen. Deres eksport anses for at være til dumpingpriser og er dermed fortsat pålagt antidumpingtold.
(37)
Den fornyede undersøgelse tager ligeledes hensyn til, at de dumpingmargener, der var blevet fastlagt i den oprindelige undersøgelse for alle eksporterende producenter i Indien og Malaysia, forbliver uændrede, og at deres import anses for at være til dumpingpriser og dermed fortsat underlagt antidumpingtold.
(38)
Mængden af dumpingimport fra de pågældende lande er blevet justeret ved at fratrække mængden af den ikke-dumpede import fra en indonesisk eksporterende producent, jf. betragtning 29 ovenfor.
(39)
På grundlag af ovenstående bør de data, der er nævnt i betragtning 70 i forordningen om midlertidig told, og som er bekræftet i betragtning 64 i forordningen om endelig told, og konklusionerne i betragtning 71-73 i forordningen om midlertidig told vedrørende vurdering af dumpingimporten i den betragtede periode, som bekræftet i betragtning 65 i forordningen om endelig told, revideres som vist nedenfor. Med henvisning til betragtning 16 ovenfor gives oplysningerne om den samlede importmængde og markedsandel for dumpingimporten i indekseret form.
Dumpingimport fra de pågældende lande
2007
2008
2009
UP
Ton
Indeks: 2007 = 100
100
167
155
165
Årlig Δ %
67,0
- 7,3
6,5
Markedsandel
Indeks: 2007 = 100
100
163
159
162
Årlig Δ %
62,7
- 2,3
1,8
Gennemsnitlig pris (EUR/ton) for dumpingimport
931
1 007
827
878
Indeks: 2007 = 100
100
108
89
94
Årlig Δ %
8,2
- 17,9
6,1
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser
(40)
Mængden af den dumpingimport fra de pågældende lande, som er konstateret i denne nye undersøgelse, steg betydeligt med 65 % i den betragtede periode. Den største stigning registreredes mellem 2007 og 2008, hvor importen steg med 67 %. Derefter faldt importen en anelse i 2009 og steg igen i UP næsten op til niveauet for 2008.
(41)
De reviderede gennemsnitspriser på dumpingimporten fra de pågældende lande svingede voldsomt i den betragtede periode, svarende til en samlet nedgang på 6 %. Men det er værd at bemærke, at mellem 2008 og UP var nedgangen på hele 14 %. I hele den betragtede periode var gennemsnitspriserne på importen fra de pågældende lande konstant lavere end de priser, der var blevet fastsat i resten af verden, og de underbød EU-erhvervsgrenens priser og førte til en stigning i markedsandelen for dumpingimporten.
(42)
Markedsandelen for dumpingimporten fra de pågældende lande steg betydeligt med 62 % i den betragtede periode. Den største stigning fandt sted mellem 2007 og 2008. Der kunne konstateres en lettere nedgang i importen under den økonomiske krise, hvilket reducerede de pågældende landes markedsandel en anelse med 4 % mellem 2008 og 2009, men importen genvandt dog markedsandel inden udgangen af den betragtede periode.
(43)
Udelukkelsen af den ikke-dumpede import fra Ecogreen ændrer derfor ikke på nogen måde konklusionerne af den oprindelige undersøgelse vedrørende mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten, som derfor bekræftes.
4.3.3. Prisunderbud
(44)
Det skal erindres, at der i betragtning 74-75 i forordningen om midlertidig told blev redegjort for intervaller i forbindelse med de prisunderbud, der konstateredes i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og de blev bekræftet i betragtning 67 i forordningen om endelig told. De individuelle beregninger, der er foretaget for hver af de pågældende eksportører, blev ikke påvirket af ændringsforordningen. Disse konklusioner bekræftes derfor.
(45)
Det gennemsnitligt konstaterede prisunderbud for dumpingimporten, som blev vurderet kumulativt for tre lande tilsammen efter udelukkelsen af den ikke-dumpede import, er på 2 %. Dette tilsyneladende lave underbud skal ses i lyset af, at EU-erhvervsgrenen så sig tvunget til at sænke sine priser som følge af tilstedeværelsen af lavprisimport på EU-markedet. Disse priser dækkede dog ikke produktionsomkostningerne, navnlig i UP. Det gennemsnitlige underbud for dumpingimporten vurderet kumulativt, med undtagelse af Ecogreen, var på 22 %.
(46)
Som reaktion på fremlæggelsen af Kommissionens konklusioner hævdede en importør af fedtalkoholer med oprindelse i Indonesien, at gennemsnitsprisen for den ikke-dumpede import ville være lavere end den gennemsnitlige pris for importerede varer produceret af den indonesiske eksporterende producent, der fortsat var underlagt foranstaltninger. Imidlertid påvirker denne påstand ikke konstateringen af prisunderbud for dumpingimporten vurderet kumulativt.
4.4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(47)
Konklusionerne i betragtning 76-91 i forordningen om midlertidig told, som blev bekræftet i betragtning 71-84 i forordningen om endelig told, vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation påvirkes ikke af ændringsforordningen og kan derfor bekræftes.
(48)
Det skal erindres, at den oprindelige undersøgelse har vist, at de fleste skadesindikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen, såsom produktion (- 17 %), kapacitetsudnyttelse (- 15 %), salgsmængde (- 18 %), markedsandel (- 12 %) og beskæftigelse (- 13 %), forværredes i den betragtede periode. Navnlig blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, som f.eks. likviditet og rentabilitet, påvirket i alvorlig grad. Det betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital blev undermineret, navnlig i UP.
(49)
Ud fra ovenstående blev konklusionen om, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, bekræftet.
5. Årsagssammenhæng
(50)
I forlængelse af bekræftelsen af, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, blev det revurderet, om der fortsat er en årsagssammenhæng mellem nævnte skade efter de reviderede konklusioner vedrørende dumping som fastslået i ændringsforordningen og den reviderede dumpingimport fra de pågældende lande.
5.1. Dumpingimportens virkninger
(51)
Som vist i betragtning 26 var EU-forbruget forholdsvis stabilt og steg kun med 2 % i den betragtede periode.
(52)
Tabellen i betragtning 39 ovenfor, som udelukker importen fra den indonesiske eksportør, der ved ændringsforordningen fandtes ikke at have dumpet sine varer på EU-markedet, viser, at den reviderede mængde af dumpingimport fra de tre pågældende lande fortsat var betydelig, og at den steg kraftigt med over 60 000 ton i absolutte tal og med over 60 % i relative tal i den betragtede periode. Ligeledes steg markedsandelen for dumpingimporten kraftigt og øgedes med mere end 5 procentpoint i samme periode.
(53)
Disse tendenser er meget lig de tendenser, der blev fastslået i den oprindelige undersøgelse, navnlig i betragtning 86-94 i forordningen om endelig told. Stigningen i markedsandelen, som i den oprindelige undersøgelse blev fastsat til 57 %, anses nu med de reviderede data for at være på mere end 60 % i den betragtede periode.
(54)
Rent faktisk bekræftede den fornyede undersøgelse, at dumpingimporten fra de pågældende lande fra 2008 udøvede pres på EU-erhvervsgrenen, da denne import steg med 67 %. I det pågældende år var dumpingimportens priser, jf. betragtning 39, meget lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Dette resulterede i et betydeligt fald i salgsmængden (- 15,4 %) og markedsandelen for EU-erhvervsgrenen, som den aldrig genvandt i resten af den betragtede periode. Samtidig forøgede dumpingimporten fra de pågældende lande sin markedsandel med over 9 procentpoint.
(55)
Det blev påvist i betragtning 72 i forordningen om endelig told, at EU-erhvervsgrenen for at imødegå dette pres blev nødt til at sænke sine salgspriser væsentligt med 16,9 % i 2009 og endda yderligere måtte reducere dem med 5,3 % i UP. Selv om denne prisadfærd gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at begrænse tabet af markedsandel, førte det til et betydeligt samlet tab i den betragtede periode, jf. betragtning 86 i forordningen om midlertidig told og som bekræftet i betragtning 78 i forordningen om endelig told. Denne situation faldt sammen med tilstedeværelsen af store mængder lavprisdumpingimport på EU-markedet, navnlig i UP.
(56)
Selv om det absolutte omfang af dumpingimporten fra de pågældende lande faldt med 7,3 %, blev det i 2009 i tråd med den økonomiske afmatning og EU-markedets konjunkturnedgang konstateret, at gennemsnitsprisen for dumpingimporten faldt med 17,9 %, dvs. mere end den tilbagegang på 16,9 %, der gjorde sig gældende for EU-erhvervsgrenens priser. I UP blev EU-erhvervsgrenen nødt til at sænke priserne og akkumulerede finansielle tab.
(57)
Ovenstående betragtninger viser de alvorlige konsekvenser, som store mængder lavprisdumpingimport på EU-markedet havde for EU-erhvervsgrenens prisadfærd på sit vigtigste marked, og de negative virkninger, som dette havde for den økonomiske situation særligt i UP.
(58)
Ovennævnte importør hævdede, at i analysen af årsagssammenhængen burde den resterende dumpingimport fra Indonesien ikke kumuleres med importen med oprindelse i Indien og Malaysia på grundlag af faktorer, som f.eks. den stabile markedsandel, det højere prisniveau, det manglende underbud, den lavere underbudsmargen på de indonesiske importvarer og den sideløbende udvikling i markedsandelen for Indonesien og EU-erhvervsgrenen. Importøren hævdede endvidere, at der ikke fandtes nogen årsagssammenhæng mellem skaden og dumpingimporten fra Indonesien, når først den ikke er kumuleret.
(59)
Påstanden blev afvist, fordi de faktorer, der blev gjort gældende af importøren undertiden på et selektivt grundlag, ikke betragtes som relevante, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, med henblik på at fastslå, hvorvidt der bør anvendes kumulation, navnlig for så vidt angår konkurrencevilkårene mellem de importerede varer og samme EU-varer. Den oprindelige undersøgelse konkluderede faktisk, at den pågældende vare er en foreløbig råvare, der hovedsagelig anvendes som input til fremstilling af fedtalkoholsulfater, fedtalkoholethoxylater og fedtalkoholethersulfater, og at den importerede vare konkurrerer direkte med EU-fremstillede varer, uanset oprindelseslandet. Konkurrencens ensartethed på EU-markedet berettiger derfor til at foretage en kumulativ vurdering af importen i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra b). Importørens argumenter beskæftiger sig ikke med denne konklusion og kan kun være relevante, når der anvendes en ikke-kumulativ vurdering. Da der ikke er noget grundlag for at ændre konklusionerne af den oprindelige undersøgelse vedrørende kumulering, bekræftes analysen af virkningerne af dumpingimporten.
(60)
Det skal desuden bemærkes, at den resterende indonesiske import skete til dumpingpriser, at importens markedsandel blev kraftigt forøget i den pågældende periode, og at den underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser.
(61)
Endelig nævnte importøren, at Ecogreen underbød mere end den anden indonesiske eksporterende producent, og da Ecogreens import blev anset for at have en ubetydelig indflydelse, bør den samme konklusion derfor nødvendigvis gælde for den resterende indonesiske import.
(62)
Denne konklusion er baseret på en forkert forudsætning. Domstolens afgørelse medførte en ændring i dumpingberegningen for Ecogreen, som efterfølgende blev anset for at være ubetydelig. Det er kun af denne grund, at Ecogreens import må anses for at være ubetydelig. Påstanden afvises derfor.
(63)
På baggrund af ovenstående konklusioner konkluderes det, at dumpingimporten forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
5.2. Andre faktorers indvirkning
(64)
Indvirkningen af andre faktorer på EU-erhvervsgrenens situation i forbindelse med årsagssammenhæng blev ligeledes taget op til fornyet undersøgelse.
5.2.1. Ikke-dumpet import fra Indonesien
(65)
Som nævnt i betragtning 23 steg den ikke-dumpede import forholdsvis mindre end dumpingimporten og udgjorde kun en begrænset andel af den samlede import fra de pågældende lande i UP. Endvidere viste undersøgelsen også, at denne import kun havde en beskeden markedsandel i den betragtede periode og navnlig i UP.
(66)
Mængden af dumpingimporten steg med 6,5 % mellem 2009 og UP, dvs. mere end markedsopsvinget, hvilket fremgår af stigningen på 4,6 % i EU-forbruget, og vandt dermed markedsandel.
(67)
Det er således opfattelsen, at eventuelle virkninger, som den ikke-dumpede import måtte have haft på EU-markedet i UP, ikke kan opveje den betydelige negative virkning af dumpingimporten, som er nærmere beskrevet i betragtning 51-57.
(68)
Ud fra ovennævnte konklusion er det opfattelsen, at tilstedeværelsen af ikke-dumpet import fra Ecogreen på EU-markedet i UP ikke er af en sådan art, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
5.2.2. Andre faktorer, der blev undersøgt i den oprindelige undersøgelse
(69)
I den oprindelige undersøgelse var de øvrige faktorer, som blev undersøgt i forbindelse med de eventuelle årsager til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, følgende: importen til Unionen fra resten af verden, EU-erhvervsgrenens eksportresultater, den økonomiske krises indvirkning og salget af de forgrenede isomerer, som ikke er omfattet af varedækningen.
(70)
Da disse faktorer ikke er påvirket af de reviderede dumpingmargener, der blev fastlagt for de indonesiske eksporterende producenter, bekræftes undersøgelsesresultaterne og konklusionen i betragtning 95-100 i forordningen om endelig told, for så vidt angår disse faktorer. Indvirkningen af disse faktorer er ikke af en sådan beskaffenhed, at den bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
5.3. Konklusion om årsagssammenhæng
(71)
Den aktuelle fornyede undersøgelse viser, at der stadig er en klar og direkte forbindelse mellem stigningen i mængden og den negative prisindvirkning af dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
(72)
Ovenstående analyse viser, at mængden af ikke-dumpet import var begrænset i forhold til størstedelen af de dumpingvarer, der blev importeret fra de pågældende lande. På baggrund af et forholdsvis stabilt forbrug steg denne dumpingimport betydeligt både i absolutte og i relative tal i den betragtede periode, og dens tilstedeværelse har haft en betydelig negativ indvirkning på EU-markedet. Det blev rent faktisk konstateret, at på grund af den skævhed, der opstod på markedet, måtte EU-erhvervsgrenen sænke sine priser betydeligt med 22,2 % fra 2008 og kunne ikke dække sine omkostninger og opnå en rimelig fortjeneste, især i UP.
(73)
Den fornyede undersøgelse bekræftede også, at virkningerne af andre faktorer end dumpingimporten ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(74)
Det fremgår derfor af den genoptagne undersøgelse, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Indien, Indonesien og Malaysia og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP. Konklusionerne i betragtning 101-102 i forordningen om endelig told bekræftes hermed.
6. Unionens interesser
(75)
Konklusionen i betragtning 118 i forordningen om endelig told vedrørende Unionens interesser har ikke vist sig at blive påvirket af ændringsforordningen og bekræftes hermed.
C. REVURDERING AF DE ENDELIGE FORANSTALTNINGER
(76)
Som det fremgår af ovenstående, viste den fornyede undersøgelse af de relevante kendsgerninger og konklusioner, der blev fastslået i den oprindelige undersøgelse, under hensyntagen til de nye dumpingmargener som fastlagt i ændringsforordningen, at den resterende dumpingimport fra Indien, Indonesien og Malaysia til EU-markedet forvoldte væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen i UP.
(77)
I betragtning af konklusionerne af den oprindelige undersøgelse vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser og i betragtning af, at den aktuelle fornyede undersøgelse har bekræftet, at der er en årsagssammenhæng mellem den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og den resterende dumpingimport fra de pågældende lande, bør de endelige foranstaltninger indført ved ændringsforordningen bekræftes på samme niveau. Det konkluderes derfor, at denne genoptagne undersøgelse bør afsluttes uden ændring af de endelige foranstaltninger, der var blevet indført ved forordningen om endelig told.
(78)
De gældende antidumpingforanstaltninger, som fastsat i Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1138/2011 og ændret ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1241/2012, er fortsat gyldige og bør derfor forblive i kraft. Det skal erindres, at de indførte foranstaltninger var i form af en specifik told og blev fastsat for hver af de pågældende eksporterende producenter, som følger:
Land
Virksomhed
Endelig specifik antidumpingtold
(EUR pr. ton netto)
Indien
VVF (Indien) Ltd
46,98
Alle andre virksomheder
86,99
Indonesien
P.T. Ecogreen Oleochemicals
0,00
P.T. Musim Mas
45,63
Alle andre virksomheder
45,63
Malaysia
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd.
51,07
Alle andre virksomheder
61,01
(79)
Myndighederne i de pågældende lande, eksportørerne og deres sammenslutninger, alle interesserede parter i Unionen, navnlig EU-erhvervsgrenen, importører, sammenslutninger af brugere og forhandlere, blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at afslutte den delvise genoptagelse af den fornyede undersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af fedtalkohol fra de pågældende lande og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger og blive hørt. Der er blevet taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra disse parter, men det har ikke ændret konklusionerne i denne forordning.
(80)
En eksporterende producent tilbød at afgive et pristilsagn i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 1.
(81)
Det konstateredes især, at den pågældende eksporterende producent fremstiller en række varer ud over den pågældende vare og sælger disse andre varer til de samme kunder. Dette ville skabe en alvorlig risiko for krydskompensation og gøre effektiv overvågning af pristilsagnet meget vanskeligt og dermed underminere effektiviteten af et pristilsagn i den aktuelle sag. På dette grundlag konkluderede Kommissionen, at tilsagnet ikke kunne godtages.
(82)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra det i henhold til artikel 15, stk. 1, nedsatte udvalg -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Den delvise genoptagelse af antidumpingundersøgelsen af importen af mættede fedtalkoholer med en carbonkædelængde på C8, C10, C12, C14, C16 eller C18 (ekskl. forgrenede isomerer), herunder rene mættede fedtalkoholer (også benævnt »single cuts«), blandinger, der hovedsageligt indeholder en kombination af carbonkædelængderne C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (normalt klassificeret som C8-C10), blandinger, der hovedsagelig indeholder en kombination af carbonkædelængderne C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (normalt klassificeret som C12-C14), og blandinger, der hovedsageligt indeholder en kombination af carbonkædelængderne C16-C18, som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 og ex 3823 70 00 (Taric-kode 2905216285210, 2905219200260, 3823270200211 og 3823700091), med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia, afsluttes hermed uden ændring af den gældende told.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. maj 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 570/2014,
annettu 26 päivänä toukokuuta 2014,
Intiasta, Indonesiasta ja Malesiasta peräisin olevien tiettyjen rasva-alkoholien ja niiden seosten tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen osittaisen uudelleenaloittamisen päättämisestä
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET
(1)
Neuvosto otti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1138/2011 (2), jäljempänä ’lopullista tullia koskeva asetus’, käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Intiasta, Indonesiasta ja Malesiasta peräisin olevien rasva-alkoholien ja niiden seosten tuonnissa. Lopullista tullia koskevaa asetusta edelsi väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta, Indonesiasta ja Malesiasta peräisin olevien tiettyjen rasva-alkoholien ja niiden seosten tuonnissa annettu komission asetus (EU) N:o 446/2011 (3), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’. Päätelmistä, jotka johtivat lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoon, käytetään jäljempänä nimitystä ’alkuperäisen tutkimuksen päätelmät’.
(2)
PT Ecogreen Oleochemicals, indonesialainen vientiä harjoittava rasva-alkoholien ja niiden seosten tuottaja, Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd ja Ecogreen Oleochemicals GmbH, jäljempänä yhteisnimitys ’Ecogreen’, toimitti 21 päivänä tammikuuta 2012 unionin yleiseen tuomioistuimeen hakemuksen (asia T-28/12), jossa se haki lopullista tullia koskevan asetuksen kumoamista Ecogreeniin sovellettavan polkumyyntitullin osalta. Ecogreen kyseenalaisti vientihintaansa perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan nojalla tehdyn oikaisun, jota käytettiin vertailtaessa vientihintaa normaaliarvoon tämän yrityksen osalta.
(3)
Unionin yleinen tuomioistuin kumosi asiassa T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) ja Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) v. Euroopan unionin neuvosto) asetuksen (EY) N:o 954/2006 1 artiklan Interpipe NTRP VAT -yrityksen osalta muun muassa sillä perusteella, että 2 artiklan 10 kohdan i alakohtaan perustuvassa oikaisussa oli tehty ilmeinen arviointivirhe, ja Interpipe Niko Tube ZAT -yrityksen osalta muulla perusteella. Unionin tuomioistuin hylkäsi 16 päivänä helmikuuta 2012 neuvoston ja komission valituksen (yhdistetyt asiat C-191/09 P ja C-200/09 P).
(4)
Koska Ecogreenin ja Interpipe NTRP VAT:n tapauksessa perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan nojalla tehtävää oikaisua koskevat tosiasialliset olosuhteet olivat samanlaiset, katsottiin aiheelliseksi laskea uudelleen Ecogreeniin sovellettava polkumyyntimarginaali tekemättä 2 artiklan 10 kohdan i alakohtaan perustuvaa oikaisua.
(5)
Sen vuoksi 21 päivänä joulukuuta 2012 julkaistiin lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Intiasta, Indonesiasta ja Malesiasta peräisin olevien rasva-alkoholien ja niiden seosten tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1138/2011 muuttamisesta 11 päivänä joulukuuta 2012 annettu neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1241/2012 (4), jäljempänä ’muutosasetus’, jota sovellettiin taannehtivasti 12 päivästä marraskuuta 2011.
(6)
Ecogreenille asetuksessa vahvistettu polkumyyntimarginaali oli vähimmäistasoa perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Sen vuoksi tutkimus päätettiin Ecogreenin osalta ilman toimenpiteiden käyttöönottoa. Yleinen tuomioistuin päätti tämän jälkeen 9 päivänä huhtikuuta 2013, ettei asiassa T-28/12 nostettua kannetta ollut tarpeen ratkaista.
(7)
Vaikka Intian, Indonesian ja Malesian kaikkiin muihin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettiin edelleen polkumyyntitulleja, alkuperäisen tutkimuksen päätelmiä ja erityisesti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisia vaikutuksia oli arvioitava uudelleen muutosasetukseen sisältyvien polkumyyntiä koskevien tarkistettujen päätelmien pohjalta.
B. ALKUPERÄISEN TUTKIMUKSEN PÄÄTELMIEN UUDELLEENARVIOINTI
1. Uudelleenarvioinnin puitteet
(8)
Ilmoitus (5) Intiasta, Indonesiasta ja Malesiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien tiettyjen rasva-alkoholien ja niiden seosten tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen osittaisesta uudelleenaloittamisesta julkaistiin 28 päivänä helmikuuta 2013, jäljempänä ’uudelleen aloittaminen’. Ilmoituksessa mainittiin, että uudelleen aloittaminen rajoittui uudelleen määritettyjen polkumyyntimarginaalien mahdollisen vaikutuksen tarkasteluun niiden päätelmien osalta, jotka liittyvät erityisesti alkuperäisessä tutkimuksessa todettuun vahinkoon ja syy-yhteyteen, jäljempänä ’uudelleen tehty tutkimus’.
(9)
Komissio ilmoitti tutkimuksen osittaisesta uudelleen aloittamisesta virallisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä unionin tuotannonalalle. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja tulla kuulluiksi ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(10)
Useat osapuolet väittivät, että oli epäselvää, millä oikeusperustalla komissio aloitti uudelleen alkuperäisen tutkimuksen ja mitä tietoja komissio aikoi kerätä selvittääkseen tosiseikat ja tehdäkseen päätelmiä nyt käsillä olevassa uudelleen tehdyssä tutkimuksessa.
(11)
Osapuolet väittivät myös, että ei ollut selvää, minkä tyyppinen tutkimus oli pantu vireille ja sen lopputulos olisi lopullisten toimenpiteiden tason osalta, mikä olisi tutkimuksen kattama ajanjakso ja mitä alkuperäisen tutkimuksen kohtia uusi arviointi koski.
(12)
On syytä muistaa, että tämä uudelleen aloittaminen on välttämätön seuraus muutosasetuksen hyväksymisestä, mikä puolestaan oli seurausta yleisen tuomioistuimen päätelmistä asiassa T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) ja Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) v. Euroopan unionin neuvosto).
(13)
On syytä muistaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa ns. tutkimusajanjakso oli 1 päivästä heinäkuuta 200930 päivään kesäkuuta 2010. Vahinkoa koskeva arvio kattoi ajan 1 päivästä tammikuuta 2007 tutkimusajanjakson päättymiseen, mistä käytettiin nimitystä ’tarkastelujakso’.
(14)
Nyt käsillä olevassa uudelleen tehdyssä tutkimuksessa keskitytään samaan tutkimusajanjaksoon ja samaan tarkastelujaksoon. Näiltä jaksoilta alkuperäisessä tutkimuksessa saadut päätelmät arvioidaan uudestaan vahingon ja syy-yhteyden osalta muutosasetuksessa Indonesian tuottajille määritettyjen uusien polkumyyntimarginaalien pohjalta.
(15)
Tarkemmin ilmaistuna nyt käsillä olevan uudelleen tehdyn tutkimuksen tavoitteena on, kuten uudelleen aloittamista koskevassa ilmoituksessa mainittiin, määrittää, voiko muutosasetuksella yhdelle indonesialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetty vähimmäistasoa oleva polkumyyntimarginaali ja muille indonesialaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen polkumyyntimarginaalien tason muutos vaikuttaa jollakin tavalla alkuperäisen tutkimuksen päätelmiin vahingosta ja syy-yhteydestä.
(16)
Uudelleen tehdyn tutkimuksen tulokset esitetään jäljempänä. Kuten alkuperäisessä tutkimuksessakin osa tiedoista esitetään indeksimuodossa, jotta alun perin toimitettujen tietojen luottamuksellisuus voidaan turvata.
2. Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote
(17)
On syytä muistaa, että tarkasteltavana oleva tuote on määritelty alkuperäisessä tutkimuksessa ja on siis Intiasta, Indonesiasta ja Malesiasta peräisin olevat tyydyttyneet rasva-alkoholit, joiden hiiliketjun pituus on C8, C10, C12, C14, C16 tai C18 (lukuun ottamatta haarautuneita isomeerejä), mukaan lukien tyydyttyneet rasva-alkoholit, joissa hiiliketjut ovat samanpituisia (”single cuts”), sekä seokset, joissa hiiliketjujen pituudet ovat pääasiassa C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (yleinen luokitus C8-C10), seokset, joissa hiiliketjujen pituudet ovat pääasiassa C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (yleinen luokitus C12-C14), ja seokset, joissa hiiliketjujen pituudet ovat pääasiassa C16-C18, ja jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 ja ex 3823 70 00.
(18)
Muutosasetuksen päätelmät eivät vaikuta alkuperäisessä tutkimuksessa esitettyihin päätelmiin, jotka koskevat tarkasteltavana olevaa tuotetta ja samankaltaista tuotetta.
3. Polkumyynti
(19)
Kuten muutosasetuksen johdanto-osan 7 kappaleessa mainittiin, polkumyyntimarginaalit, joita sovelletaan kaikkiin indonesialaisiin yrityksiin lukuun ottamatta sitä toista vientiä harjoittavaa tuottajaa, jolle vahvistettu yksilöllinen marginaali perustui yhteistyössä toimineiden indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien korkeimpaan marginaaliin, tarkistettiin, jotta voitiin ottaa huomioon Ecogreenin uudelleen laskettu polkumyyntimarginaali.
(20)
Muutosasetus ei vaikuttanut lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 23 kappaleessa intialaisille vientiä harjoittaville tuottajille ja 55 kappaleessa malesialaisille vientiä harjoittaville tuottajille vahvistettuihin polkumyyntimarginaaleihin.
(21)
Kuten muutosasetuksen johdanto-osan 6 kappaleessa mainitaan, Ecogreenille määritetty polkumyyntimarginaali oli alle 2 prosenttia ja siksi perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa vahvistettua vähimmäistasoa pienempi. Tämän vientiä harjoittavan tuottajan tuontia unioniin olisi siis uudelleen tehdyssä tutkimuksessa pidettävä ilman polkumyyntiä tapahtuneena tuontina.
(22)
Mainitun indonesialaisen viejän ilman polkumyyntiä tapahtuneen tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus kehittyivät jäljempänä olevassa taulukossa esitetyllä tavalla tarkastelujakson aikana. Kuten edellä 16 kappaleessa mainittiin, toimitetut tiedot on indeksoitu.
Tuonti
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Tonnia
Indeksi: 2007 = 100
100
110
107
115
Vuotuinen Δ %
9,6
- 2,3
7,5
Markkinaosuus
Indeksi: 2007 = 100
100
107
110
113
Vuotuinen Δ %
6,8
2,9
2,8
Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)
Indeksi: 2007 = 100
100
110
91
91
Vuotuinen Δ %
9,9
- 17,0
0,2
Lähde: Kyselyvastaukset.
(23)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 70 kappaleessa esitetyn taulukon osalta, joka vahvistettiin lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64 kappaleessa, ja edellä olevan taulukon osalta tutkimuksessa kävi ilmi, että ilman polkumyyntiä tapahtuneen tuonnin osuus asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin kokonaismäärästä oli vähäinen ja että se kasvoi suhteessa vähemmän kuin polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelujakson aikana. Ilman polkumyyntiä tapahtunut tuonti oli noin 15-18 prosenttia asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin kokonaismäärästä vuonna 2007 ja ainoastaan noin 10-13 prosenttia tutkimusajanjakson aikana.
(24)
Uudelleen tehdyssä tutkimuksessa kävi ilmi, että Ecogreenin ilman polkumyyntiä tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 9 prosenttia tarkastelujakson aikana mutta pysyivät vakaina vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä.
4. Vahinko
4.1 Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala
(25)
Uudelleen tehty tutkimus ei vaikuta lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 57-61 kappaleessa esitettyihin päätelmiin, joten ne vahvistetaan.
4.2 Unionin kulutus
(26)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64-66 kappaleessa esitetyt päätelmät, jotka vahvistettiin lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 62 kappaleessa, eivät muutu. Vahvistetaan, että jäljempänä olevan taulukon mukaisesti rasva-alkoholien kulutus unionissa oli melko vakaata ja kasvoi vain hieman eli 2 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64 kappaleessa mainittiin, kulutusta koskevat tiedot annettiin indeksoidussa muodossa, jotta tietojen luottamuksellisuus voitiin turvata.
Kulutus
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Indeksi: 2007 = 100
100
102
97
102
Vuotuinen Δ %
2,2
- 4,8
4,6
4.3 Tuonti unioniin asianomaisista maista ja hinnan alittavuus
4.3.1 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kumulatiivinen arviointi
(27)
Kuten alkuperäisessäkin tutkimuksessa, tarkasteltiin, onko edelleen aiheellista tehdä kolmen asianomaisen maan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kumulatiivinen arviointi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan säännösten mukaisesti, kun otetaan huomioon edellä 19 ja 21 kappaleessa tarkoitetut indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarkistetut polkumyyntimarginaalit.
(28)
On syytä muistaa, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa todetaan, että jos useammasta kuin yhdestä maasta tapahtuvaa tuotteen tuontia tutkitaan samanaikaisesti polkumyynnin vuoksi, tällaisen tuonnin vaikutuksia voidaan arvioida kumulatiivisesti vain, jos a) kustakin maasta tulevan tuonnin osalta määritetty polkumyyntimarginaali on perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa määritettyä vähimmäistasoa suurempi eikä yhdestäkään maasta tulevan tuonnin määrä ole vähäpätöinen ja jos b) tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset ja tuotavien tuotteiden ja unionin samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset.
(29)
Kunkin maan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määriä ja hintaa koskevat päätelmät arvioitiin uudelleen tarkastelujaksolta. Tuonnin määrää koskevat tiedot, joita käytettiin lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 63 kappaleen b kohdassa mainittujen keskimääräisten hintojen määrittämiseen, eivät muutu Malesian ja Intian osalta. Indonesian tietoja tarkistettiin, jotta voidaan ottaa huomioon se, että kuten edellä 21 kappaleessa mainittiin, yhden vientiä harjoittavan tuottajan ei enää katsottu tuovan tuotteitaan unionin markkinoille polkumyynnillä. Uudelleen määritetty polkumyynnillä tapahtunut tuonti kehittyi jäljempänä osoitetulla tavalla. Kuten edellä olevassa 16 kappaleessa todetaan, tiedot myyntimääristä annetaan kunkin asianomaisen maan osalta indeksoidussa muodossa.
Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Malesia
Indeksi: 2007 = 100
100
161
141
137
Vuotuinen Δ %
61,4
- 12,5
- 2,9
Intia
Indeksi: 2007 = 100
100
118
104
143
Vuotuinen Δ %
18,2
- 11,8
37,5
Indonesia
Indeksi: 2008 = 100
100
142
168
Vuotuinen Δ %
42,1
17,9
(30)
Tutkimuksen mukaan polkumyynnillä kustakin asianomaisesta maasta tapahtuneen tuonnin määrä ei ollut vähäpätöinen tutkimusajanjakson aikana ja polkumyynnillä tapahtunut tuonti oli edelleen merkittävää unionin markkinoilla tarkastelujakson aikana ja ennen kaikkia tutkimusajanjaksolla. Tätä päätelmää ei muuta se, että muutosasetuksessa todettiin, että yksi vientiä harjoittavista indonesialaisista tuottajista ei harjoittanut polkumyyntiä.
(31)
Polkumyynnillä kustakin asianomaisesta maasta tapahtuneen tuonnin hintoja koskevat päätelmät arvioitiin myös uudelleen tarkastelujakson ajalta, ja ne esitetään jäljempänä olevassa taulukossa. Lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 63 kappaleen b kohdassa mainitut hinnat eivät muutu Malesian ja Intian osalta. Indonesian tietoja tarkistettiin, jotta voidaan ottaa huomioon se, että kuten edellä 21 kappaleessa mainittiin, yhden vientiä harjoittavan tuottajan ei katsottu tuovan tuotteitaan unionin markkinoille polkumyynnillä. Kuten edellä olevassa 16 kappaleessa todetaan, sen indonesialaisen viejän, jonka todettiin harjoittavan polkumyyntiä, osalta hinnat annetaan indeksoidussa muodossa.
Eurostatin tietoihin perustuva tuonti (oikaistu koskemaan tarkasteltavana olevaa tuotetta ja polkumyynnillä tapahtunutta tuontia)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Keskihinta (euroa/tonni); Malesia
911
944
799
857
Indeksi: 2007 = 100
100
104
88
94
Vuotuinen Δ %
3,6
- 15,4
7,3
Keskihinta (euroa/tonni); Intia
997
1 141
897
915
Indeksi: 2007 = 100
100
114
90
92
Vuotuinen Δ %
14,4
- 21,4
2,1
Keskihinta (euroa/tonni); Indonesia
Indeksi: 2008 = 100
100
70
72
Vuotuinen Δ %
- 30,0
2,6
Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset.
(32)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että lukuun ottamatta vuotta 2007, jolloin Indonesiasta ei ollut tuontia, indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelu pysyi lähes samana kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Tämän vuoksi voidaan vahvistaa lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 63 kappaleen b kohdassa esitetty päätelmä, jonka mukaan asianomaisten maiden hinnat ja hinnoittelukäytännöt olivat suureksi osaksi samanlaisia, erityisesti tutkimusajanjakson aikana. Tätä päätelmää ei muuta se, että muutosasetuksessa todettiin, että yksi vientiä harjoittavista indonesialaisista tuottajista ei harjoittanut polkumyyntiä.
(33)
Myös väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 127 kappaleessa esitetyt ja lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 122 kappaleessa vahvistetut päätelmät ja erityisesti se, että asianomaisille maille määritellyt vahingon poistavat tasot olivat merkittävästi alle 2 prosentin vähimmäistason, ovat edelleen voimassa. Lisäksi kunkin asianomaisen maan myyntikanavat ja hintasuuntaukset analysoitiin, ja niiden havaittiin olevan samanlaiset, kuten edellä olevassa taulukossa osoitetaan. Asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat olivat edelleen laskussa vuonna 2008 saavutetun huipun jälkeen, ja ne olivat maailmanlaajuisesti tarkasteltuna erityisen matalia verrattuna unionin tuotannonalan hintoihin, kuten tutkimuksessa kävi ilmi.
(34)
Jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi, että kustakin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi yleisesti tarkastelujaksolla. Edellä olevan 16 kappaleen mukaisesti tiedot annetaan indeksoidussa muodossa.
Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Malesia
Indeksi: 2007 = 100
100
157
145
135
Vuotuinen Δ %
57
- 8
- 7
Intia
Indeksi: 2007 = 100
100
115
107
141
Vuotuinen Δ %
15
- 7
31
Indonesia
Indeksi: 2008 = 100
100
142
168
Vuotuinen Δ %
50
13
(35)
Edellä esitettyjen tosiseikkojen ja huomioiden pohjalta uudelleen tehdyssä tutkimuksessa ilmeni, että alkuperäisessä tutkimuksessa tehdyt päätelmät kumulaatiosta pysyvät muuttumattomina. Tämän vuoksi katsotaan, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa vahvistetut, asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin kumulatiivista arviointia koskevat edellytykset täyttyvät edelleen. Asianomaisista maista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia voidaan siis arvioida yhdessä, jotta vahinko ja syy-yhteys voidaan tutkia uudelleen.
4.3.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus
(36)
Jotta voitiin määrittää polkumyynnillä unionin markkinoille tapahtuneen tuonnin kumulatiivinen taso, otettiin huomioon se, että muutosasetuksella vahvistettiin polkumyyntiä koskevat positiiviset päätelmät kaikkien indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta, lukuun ottamatta Ecogreenia. Niiden harjoittaman viennin katsottiin tapahtuvan polkumyynnillä, joten niihin sovelletaan edelleen polkumyyntitulleja.
(37)
Uudelleen tehdyssä tutkimuksessa otetaan samalla tavoin huomioon se, että alkuperäisessä tutkimuksessa kaikille intialaisille ja malesialaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritetyt polkumyyntimarginaalit pysyvät muuttumattomina ja että niiden tuonnin katsotaan tapahtuneen polkumyynnillä ja että siihen sovelletaan edelleen polkumyyntitulleja.
(38)
Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä on oikaistu vähentämällä yhden indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan ilman polkumyyntiä tapahtuneen tuonnin määrä, kuten edellä 29 kappaleessa mainitaan.
(39)
Edellä esitetyn perusteella, tarkistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 70 kappaleessa mainitut ja lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan kappaleessa 64 vahvistetut päätelmät, jotka sisältyvät väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 71-73 kappaleeseen ja jotka koskevat polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin arviointia tarkastelujakson aikana ja jotka on vahvistettu lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 65 kappaleessa, jäljempänä esitettävällä tavalla. Edellä olevan 16 kappaleen mukaisesti tuonnin kokonaismääriä ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuutta koskevat tiedot annetaan indeksoidussa muodossa.
Polkumyynnillä tapahtunut tuonti asianomaisista maista
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Tonnia
Indeksi: 2007 = 100
100
167
155
165
Vuotuinen Δ %
67,0
- 7,3
6,5
Markkinaosuus
Indeksi: 2007 = 100
100
163
159
162
Vuotuinen Δ %
62,7
- 2,3
1,8
Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)
931
1 007
827
878
Indeksi: 2007 = 100
100
108
89
94
Vuotuinen Δ %
8,2
- 17,9
6,1
Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset.
(40)
Tuonti polkumyynnillä asianomaisista maista kasvoi nyt käsillä olevassa uudelleen tehdyssä tutkimuksessa määrältään merkittävästi tarkastelujakson aikana: 65 prosenttia. Kasvua oli eninten eniten vuosien 2007 ja 2008 välisenä aikana, jolloin kasvu oli 67 prosenttia. Sen jälkeen tuonti väheni hieman vuonna 2009 ja kasvoi tutkimusajanjaksolla jälleen lähes vuoden 2008 tasolle.
(41)
Asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin tarkistetut keskimääräiset hinnat vaihtelivat tarkastelujaksolla suuresti, ja kaiken kaikkiaan hintojen lasku oli 6 prosenttia. On kuitenkin huomionarvoista, että vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä lasku oli jopa 14 prosenttia. Asianomaisista maista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat olivat koko tarkastelujakson ajan poikkeuksetta alhaisemmat kuin muiden maiden ja alittivat unionin tuotannonalan hinnat, minkä vuoksi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi.
(42)
Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujakson aikana merkittävästi: 62 prosenttia. Eniten markkinaosuus kasvoi vuosien 2007 ja 2008 välisenä aikana. Talouskriisin aikana tuonti väheni hieman, ja vastaavasti asianomaisten maiden markkinaosuus pieneni hieman eli 4 prosenttia vuosina 2008 ja 2009, mutta tämän jälkeen niiden markkinaosuus kasvoi jälleen tarkastelujakson loppuun mennessä.
(43)
Kun Ecogreenin ilman polkumyyntiä tapahtunut tuonti jätetään pois tarkastelusta, alkuperäisen tutkimuksen päätelmät polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrästä, hinnasta ja markkinaosuudesta eivät muutu millään tavoin, ja tämän vuoksi ne vahvistetaan.
4.3.3 Hinnan alittavuus
(44)
On syytä muistaa, että alkuperäisessä asetuksessa todettuja hinnan alittavuuden vaihteluvälejä selvitettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 74 ja 75 kappaleessa ja ne vahvistettiin lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 67 kappaleessa. Muutosasetus ei vaikuttanut kullekin asianomaiselle viejälle vahvistettuihin yksittäisiin laskelmiin. Tämän vuoksi nämä päätelmät vahvistetaan.
(45)
Kolmelle asianomaiselle maalle yhdessä kumulatiivisesti arvioidun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinnan alittavuus on 2 prosenttia, kun ilman polkumyyntiä tapahtunut tuonti on suljettu pois tarkastelusta. Tätä näennäisen pientä hinnan alittavuutta on tarkasteltava sen tosiseikan yhteydessä, että unionin tuotannonalan oli ollut pakko pudottaa hintojaan, koska EU:n markkinoilla esiintyi tuontia halvoin hinnoin. Nämä hinnat eivät kuitenkaan kata tuotantokustannuksia erityisesti tutkimusajanjakson aikana. Keskimääräinen hinnan alittavuus kumulatiivisesti arvioidun tuonnin osalta oli 22 prosenttia, kun Ecogreen suljettiin pois tarkastelusta.
(46)
Kun komissio ilmoitti näistä päätelmistä, Indonesiasta peräisin olevien rasva-alkoholien ja niiden seosten tuoja väitti, että ilman polkumyyntiä tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta olisi alhaisempi kuin sen indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräinen tuontihinta, johon edelleen sovellettiin toimenpiteitä. Tällainen väite ei kuitenkaan vaikuta päätelmään, joka koskee kumulatiivisesti arvioidun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnan alittavuutta.
4.4 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(47)
Muutos asetus ei vaikuta väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 76-91 kappaleessa tehtyihin ja lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 71-84 kappaleessa vahvistettuihin päätelmiin unionin tuotannonalan taloudellisesta tilanteesta, ja ne voidaan tämän vuoksi vahvistaa.
(48)
On syytä muistaa, että alkuperäisen tutkimuksen mukaan useimmat unionin tuotannonalan vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto (- 17 %), kapasiteetin käyttöaste (- 15 %), myyntimäärä (- 18 %), markkinaosuus (- 12 %) sekä työllisyys (- 13 %), heikkenivät tarkastelujaksolla. Vakavia vaikutuksia kohdistui erityisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan ja kannattavuuteen. Näiden vuoksi unionin tuotannonalan pääoman saanti vaarantui, etenkin tutkimusajanjaksolla.
(49)
Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan päätelmä, jonka mukaan unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
5. Syy-yhteys
(50)
Unionin tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon vahvistamisen lisäksi on arvioitu uudelleen, onko mainitun vahingon, kun otetaan huomioon muutosasetuksessa tehdyt polkumyyntiä koskevat tarkistetut päätelmät, ja asianomaisista maista peräisin polkumyynnillä tapahtuneen tarkistetun tuonnin välillä edelleen syy-yhteys.
5.1 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(51)
Kuten edellä olevassa 26 kappaleessa käy ilmi, unionin kulutus oli verrattain vakaata ja kasvoi vain 2 prosenttia tarkastelujaksolla.
(52)
Edellä 39 kappaleessa olevasta taulukosta, johon ei sisälly sen indonesialaisen viejän harjoittama tuonti, jonka ei muutosasetuksessa katsottu tuovan tuotteitaan unionin markkinoille polkumyynnillä, käy ilmi, että kolmesta asianomaisesta maasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin tarkistettu määrä oli edelleen huomattava ja kasvoi tarkastelujaksolla merkittävästi eli absoluuttiselta määrältään yli 60 000 tonnia ja suhteellisesti yli 60 prosenttia. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi samoin huomattavasti ja lisääntyi yli 5 prosenttiyksikköä tällä jaksolla.
(53)
Nämä kehityssuuntaukset ovat hyvin samanlaisia kun ne, jotka vahvistettiin alkuperäisessä tutkimuksessa ja erityisesti lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 86-94 kappaleessa. Markkinaosuuden kasvu, joka alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin 57 prosentiksi, on nyt tarkastelujakson osalta yli 60 prosenttia tarkistettujen tietojen mukaisesti.
(54)
Uudelleen tehty tutkimus vahvistikin, että asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti paineita unionin tuotannonalalle vuodesta 2008 lähtien, jolloin kyseinen tuonti kasvoi 67 prosenttia. Kuten 39 kappaleesta käy ilmi, kyseisenä vuonna polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat olivat huomattavasti unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmat. Tämä johti unionin tuotannonalan merkittävään myyntimäärän (- 15,4 %) ja markkinaosuuden menetykseen, joita tuotannonala ei enää tarkastelujakson loppuaikana pystynyt hankkimaan takaisin. Samanaikaisesti polkumyynnillä tapahtunut tuonti asianomaisista maista kasvatti markkinaosuuttaan yli 9 prosenttiyksikköä.
(55)
Lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 72 kappaleessa osoitettiin, että vastatakseen tällaiseen paineeseen unionin tuotannonalan oli laskettava myyntihintojaan huomattavasti (16,9 %) vuonna 2009 ja jopa laskettava niitä edelleen (5,3 %) tutkimusajanjakson aikana. Vaikka unionin tuotannonala pystyi tällaisen hintakäyttäytymisen avulla rajoittamaan markkinaosuuden menetystään, se johti huomattavien tappioiden kertymiseen tarkastelujakson aikana, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 86 kappaleessa esitettiin ja lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 78 kappaleessa vahvistettiin. Tämä tilanne esiintyi samaan aikaan, kun unionin markkinoille tuli suuria määriä alhaisin hinnoin polkumyynnillä tapahtunutta tuontia, erityisesti tutkimusajanjakson aikana.
(56)
Vaikka polkumyynnillä tapahtunut tuonti asianomaisista maista supistui vuonna 2009 7,3 prosenttia talouden taantuman ja EU:n markkinoilla vallinneen kysynnän laskun myötä, voidaan havaita, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta laski 17,9 prosenttia, mikä johti unionin tuotannonalan hinnan yli 16,9 prosentin laskuun. Tutkimusajanjakson aikana unionin tuotannonalan oli laskettava hintojaan ja sille kertyi taloudellisia tappioita.
(57)
Edellä esitetyt näkökohdat osoittavat, että alhaisin hinnoin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin esiintyminen suurina määrinä unionin markkinoilla vaikutti vakavasti unionin tuotannonalan hinnoittelukäytäntöihin sen keskeisillä markkinoilla ja että sillä oli kielteinen vaikutus tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen erityisesti tutkimusajanjakson aikana.
(58)
Edellä mainittu tuoja väitti, että tarkasteltaessa syy-yhteyttä muu Indonesiasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti olisi erotettava Intiasta ja Malesiasta peräisin olevasta tuonnista ja perusteli tätä muiden muassa seuraavilla tekijöillä: vakaa markkinaosuus, korkeampi hintataso, ei hintojen alittavuutta, kyseisen indonesialaisen tuonnin hintojen alittavuuden marginaali pienempi ja Indonesian ja unionin tuotannonalan markkinaosuuden rinnakkainen kehitys. Tuoja väitti myös, että ilman kumulaatiota ei ollut syy-yhteyttä vahingon ja Indonesiasta tulevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin välillä.
(59)
Tämä väite hylättiin, sillä tuojan esittämät tekijät, jotka osittain pohjautuivat valikoivaan näkemykseen, eivät olleet niitä, jotka katsotaan merkityksellisiksi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan perusteella, kun määritetään, olisiko sovellettava kumulaatiota, erityisesti siltä osin kuin on kyse tuotujen tuotteiden ja unionin samankaltaisten tuotteiden kilpailuehdoista. Alkuperäisessä tutkimuksessa pääteltiin itse asiassa, että tarkasteltavana oleva tuote on välituote, jota käytetään pääasiassa valmistettaessa rasva-alkoholisulfaatteja, -etoksilaatteja ja -eetterisulfaatteja ja että tuotu tuote kilpailee suoraan unionissa tuotetun tuotteen kanssa, alkuperämaasta riippumatta. Kilpailun yhtenäisyys unionin markkinoilla antaa näin ollen perusteen tuonnin kumulatiiviseen arviointiin perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa mielessä. Tuojan väitteet eivät kohdistu tähän päätelmään, ja ne voisivat olla merkityksellisiä vain, jos kumulaatiota ei sovelleta. Koska ei ole mitään perustetta muuttaa kumulaatiota koskevia alkuperäisen tutkimuksen päätelmiä, vahvistetaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusten analyysi.
(60)
Lisäksi on syytä huomata, että jäljelle jäänyt tuonti Indonesiasta tapahtui polkumyyntihinnoin, kasvatti voimakkaasti markkinaosuuttaan tarkastelujakson aikana ja alitti unionin tuotannonalan myyntihinnat.
(61)
Lopuksi kyseinen tuoja mainitsi, että Ecogreen alitti hinnat enemmän kuin jäljellä oleva indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja ja että koska Ecogreenin tuonnilla katsotaan olevan vähäinen vaikutus, samaa päätelmää olisi tämän vuoksi sitä suuremmalla syyllä sovellettava jäljellä olevan indonesialaisen tuottajan tuontiin.
(62)
Tällainen päätelmä perustuu virheellisiin oletuksiin. Ecogreeniä koskevaa polkumyyntilaskelmaa muutettiin tuomioistuimen antaman tuomion vuoksi, minkä jälkeen polkumyynti oli vähimmäistasoa. Ainoastaan tästä syystä Ecogreenin tuonnin vaikutusta oli pidettävä vähäisenä. Tämän vuoksi väite hylätään.
(63)
Edellä esitettyjen päätelmien pohjalta päätellään, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.
5.2 Muiden tekijöiden vaikutus
(64)
Myös muiden tekijöiden vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkasteltiin uudelleen syy-yhteyden osalta.
5.2.1 Ilman polkumyyntiä Indonesiasta tapahtuva tuonti
(65)
Kuten edellä 23 kappaleessa mainittiin, ilman polkumyyntiä tapahtuva tuonti kasvoi suhteessa vähemmän kuin polkumyynnillä tapahtunut tuonti, ja sen osuus asianomaisista maista peräisin olevasta kokonaistuonnista oli tutkimusajanjaksolla vähäinen. Tutkimus osoitti myös, että tällaisen tuonnin markkinaosuus oli sangen rajallinen tarkastelujakson aikana ja etenkin tutkimusajanjaksolla.
(66)
Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi 6,5 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä, mikä on enemmän kuin markkinoiden elpyminen, jota osoittaa 4,6 prosentin kasvu unionin kulutuksessa, jolloin tällaisen tuonnin markkinaosuus siis kasvoi.
(67)
Näin ollen katsotaan, että ilman polkumyyntiä tapahtuvan tuonnin mahdollinen vaikutus unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla ei voi kumota edellä 51-57 kappaleessa yksityiskohtaisesti kuvatun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin merkittävää kielteistä vaikutusta.
(68)
Edellä esitettyjen päätelmien pohjalta katsotaan, että Ecogreenin ilman polkumyyntiä tapahtuneen tuonnin esiintyminen unionin markkinoilla tutkimusajanjakson aikana ei riitä poistamaan syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä tutkimusajanjaksolla.
5.2.2 Muut alkuperäisessä tutkimuksessa tarkastellut seikat
(69)
Alkuperäisessä tutkimuksessa tarkasteltiin seuraavia muita tekijöitä mahdollisina syinä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon: tuonti unioniin muualta maailmasta, unionin tuotannonalan vientimyynti, talouskriisin vaikutus ja sellaisten haarautuneiden isomeerien myynti, jotka eivät kuulu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään.
(70)
Koska indonesialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetyt tarkistetut polkumyyntimarginaalit eivät vaikuttaneet näihin tekijöihin, lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 95-100 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan näiden tekijöiden osalta. Näiden tekijöiden vaikutukset eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
5.3 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(71)
Nyt käsillä olevassa uudelleen tehdyssä tutkimuksessa ilmeni, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kasvaneen määrän ja kielteisen hintavaikutuksen sekä unionin tuotannonalalle tutkimusajanjakson aikana aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on edelleen selkeä ja välitön yhteys.
(72)
Edellä esitetty tarkastelu osoittaa, että ilman polkumyyntiä tapahtuneen tuonnin määrä oli vähäinen verrattuna asianomaisista maista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kokonaismäärään. Kulutus pysyi verrattain vakaana, mutta tällainen polkumyynnillä tapahtunut tuonti kasvoi tarkastelujakson aikana merkittävästi sekä absoluuttisesti että suhteellisesti ilmaistuna ja sillä oli huomattava kielteinen vaikutus unionin markkinoilla. Havaittiin, että markkinoiden vääristymisen vuoksi unionin tuotannonalan oli täytynyt laskea hintojaan merkittävästi (22,2 %) vuodesta 2008 lähtien eikä se kyennyt kattamaan kustannuksiaan eikä saavuttamaan kohtuullista voittoa, erityisesti tutkimusajanjakson aikana.
(73)
Uudelleen tehdyssä tutkimuksessa vahvistui myös, että muiden tekijöiden kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset eivät kyenneet poistamaan syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä.
(74)
Uudelleen tehty tutkimus osoittaa näin ollen, että Intiasta, Indonesiasta ja Malesiasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjakson aikana aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on syy-yhteys. Näin ollen vahvistetaan lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 101 ja 102 kappaleen päätelmät.
6. Unionin etu
(75)
Ei ole osoitettu, että muutosasetus vaikuttaisi lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 118 kappaleessa esitettyyn unionin etua koskevaan päätelmään, joka näin ollen vahvistetaan.
C. LOPULLISTEN TOIMENPITEIDEN UUDELLEEN ARVIOINTI
(76)
Kuten edellä osoitettiin, alkuperäisen tutkimuksen merkityksellisiä tosiseikkoja ja siinä tehtyjä päätelmiä koskeva uudelleen tehty tutkimus, jossa otettiin huomioon muutosasetuksella määritetyt uudet polkumyyntimarginaalit, osoitti, että jäljelle jäävän Intiasta, Indonesiasta ja Malesiasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjakson aikana aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on syy-yhteys.
(77)
Kun otetaan huomioon alkuperäisen tutkimuksen päätelmät, jotka koskevat polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua, ja koska nyt käsillä olevassa uudelleen tehdyssä tutkimuksessa vahvistui syy-yhteys unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon ja jäljellä olevan asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin välillä, olisi vahvistettava muutosasetuksella käyttöön otetut lopulliset polkumyyntitoimenpiteet samantasoisina. Tämän seurauksena päätellään, että tämä uudelleen tehty tutkimus olisi päätettävä muuttamatta lopullista tullia koskevalla asetuksella käyttöön otettuja lopullisia toimenpiteitä.
(78)
Voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, sellaisina kuin ne ovat vahvistettuina neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1138/2011 ja muutettuina neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1241/2012, ovat edelleen aiheellisia ja ne olisi sen vuoksi pidettävä voimassa. On syytä muistaa, että käyttöön otetut toimenpiteet olivat paljoustulleja, jotka määritettiin kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle seuraavasti:
Maa
Yritys
Lopullinen paljoustullin muodossa kannettava polkumyyntitulli
(euroa/nettotonni)
Intia
VVF (India) Ltd
46,98
Kaikki muut yritykset
86,99
Indonesia
P.T.Ecogreen Oleochemicals
0,00
P.T. Musim Mas
45,63
Kaikki muut yritykset
45,63
Malesia
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Kaikki muut yritykset
61,01
(79)
Asianomaisten maiden viranomaisille, viejille ja niiden järjestöille, kaikille unionin asianomaisille osapuolille, erityisesti unionin tuotannonalalle, tuojille sekä käyttäjien ja kauppiaiden järjestöille, ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin lopettaa asianomaisista maista peräisin olevien rasva-alkoholien tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen osittainen uudelleenaloittaminen ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa ja tulla kuulluksi. Näiden osapuolten toimittamat suulliset ja kirjalliset huomautukset otettiin huomioon, mutta ne eivät muuttaneet tämän asetuksen päätelmiä.
(80)
Yksi vientiä harjoittava tuottaja tarjosi perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaista hintasitoumusta.
(81)
Todettiin, että kyseinen vientiä harjoittava tuottaja tuottaa tarkasteltavana olevan tuotteen lisäksi useita muita tuotteita ja myy niitä samoille asiakkaille. Tämä aiheuttaisi suuren ristiinkompensoinnin vaaran ja tekisi sitoumuksen tehokkaan valvonnan erittäin vaikeaksi, mikä vaarantaisi hintasitoumuksen tehokkuuden tässä tapauksessa. Tämän perusteella komissio katsoi, että hintasitoumusta ei voida hyväksyä.
(82)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Päätetään Intiasta, Indonesiasta ja Malesiasta peräisin olevien tyydyttyneiden rasva-alkoholien, joiden hiiliketjun pituus on C8, C10, C12, C14, C16 tai C18 (lukuun ottamatta haarautuneita isomeerejä), mukaan lukien tyydyttyneet rasva-alkoholit, joissa hiiliketjut ovat samanpituisia (”single cuts”), sekä seosten, joissa hiiliketjujen pituudet ovat pääasiassa C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (yleinen luokitus C8-C10), seosten, joissa hiiliketjujen pituudet ovat pääasiassa C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (yleinen luokitus C12-C14), ja seosten, joissa hiiliketjujen pituudet ovat pääasiassa C16-C18, jotka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 ja ex 3823 70 00 (Taric-koodit 2905216285210, 2905219200260, 3823270200211 ja 3823270200291), tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen osittainen uudelleenaloittaminen muuttamatta voimassa olevia tulleja.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 26 päivänä toukokuuta 2014.