RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE
af 13. september 2013
om godkendelse af Cyperns makroøkonomiske tilpasningsprogram og om ophævelse af afgørelse 2013/236/EU
(2013/463/EU)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 472/2013 af 21. maj 2013 om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater i euroområdet, der har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (1), særlig artikel 7, stk. 2 og 5,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Forordning (EU) nr. 472/2013 finder anvendelse på medlemsstater, der allerede modtog finansiel bistand, herunder fra Den Europæiske Stabilitetsmekanisme (ESM), på det tidspunkt, hvor nævnte forordning trådte i kraft.
(2)
Forordning (EU) nr. 472/2013 indeholder reglerne for godkendelse af de makroøkonomiske tilpasningsprogrammer for medlemsstater, der modtager finansiel bistand; det er nødvendigt, at disse regler er i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af den europæiske stabilitetsmekanisme.
(3)
Efter anmodning fra Cypern den 25. juni 2012 om finansiel bistand fra ESM besluttede Rådet den 25. april 2013 ved afgørelse 2013/236/EU (2), at Cypern nøje skulle gennemføre et makroøkonomisk tilpasningsprogram.
(4)
Den 24. april 2013 besluttede ESM's repræsentantskab i princippet at yde Cypern stabilitetsstøtte, og det godkendte aftalememorandummet om specifikke økonomisk-politiske betingelser (herefter »aftalememorandummet«) og Kommissionens undertegnelse heraf på ESM's vegne.
(5)
I overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i afgørelse 2013/236/EU har Kommissionen sammen med Den Europæiske Centralbank (ECB) og, hvor det er relevant, Den Internationale Valutafond (IMF) foretaget den første vurdering af fremskridtene med gennemførelsen af de aftalte foranstaltninger og af deres effektivitet og økonomiske og sociale virkninger. På baggrund af denne vurdering er der foretaget en opdatering af det eksisterende makroøkonomiske tilpasningsprogram, som afspejler de skridt, som de cypriotiske myndigheder har taget frem til andet kvartal af 2013.
(6)
Efter at forordning (EU) nr. 472/2013 er trådt i kraft, skal det makroøkonomiske tilpasningsprogram nu vedtages i form af en gennemførelsesafgørelse fra Rådet. Af hensyn til klarheden og retssikkerheden bør programmet godkendes på ny på basis af artikel 7, stk. 2, i forordning (EU) nr. 472/2013. Grundlæggende set bør programmet forblive identisk med det, der blev godkendt ved afgørelse 2013/236/EU, men også indeholde resultaterne af den undersøgelse, der er blevet gennemført i overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i nævnte afgørelse. Samtidig bør afgørelse 2013/236/EU ophæves.
(7)
Kommissionen har sammen med ECB og IMF foretaget den første vurdering af fremskridtene med gennemførelsen af de aftalte foranstaltninger og af deres effektivitet og økonomiske og sociale virkninger. Som et resultat heraf er aftalememorandummet blevet opdateret for så vidt angår reformen inden for den finansielle sektor, den finanspolitiske reform og de strukturelle reformer, navnlig med hensyn til i) at fastlægge en køreplan for den gradvise lempelse af kapitalkontrollen, ii) at opstille de retlige rammer for en styringsstruktur til forvaltning af statens andel i den kooperative kreditsektor, iii) at gennemføre en handlingsplan for bekæmpelse af hvidvaskning af penge, iv) at indføre en kompensationsordning for sociale fonde og pensionsfonde med indskud i Cyprus Popular Bank, v) at sikre, at der fortsat vil være tilstrækkelige midler til rådighed til dækning af de nationale bidrag til projekter, der finansieres gennem strukturfondene og andre EU-fonde, vi) at give nærmere oplysninger om den planlagte reform af det offentlige bistandssystem og vii) at udforme detaljerede forslag til aktiveringspolitikker og tage hurtige skridt til at skabe muligheder for de unge og forbedre deres beskæftigelsesudsigter. Gennemførelsen af omfattende og ambitiøse reformer på finansielle, finanspolitiske og strukturelle områder bør sikre, at Cyperns offentlige gæld bliver holdbar på mellemlang sigt.
(8)
Under gennemførelsen af den samlede politiske pakke i Cypern bør Kommissionen yde supplerende rådgivning og teknisk bistand på specifikke områder. En medlemsstat, der er underlagt et makroøkonomisk tilpasningsprogram, og som har utilstrækkelig administrativ kapacitet, skal søge teknisk bistand fra Kommissionen, der i den forbindelse kan nedsætte ekspertgrupper.
(9)
De cypriotiske myndigheder bør i overensstemmelse med gældende nationale regler og national praksis inddrage arbejdsmarkedets parter og civilsamfundets organisationer i forberedelsen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af det makroøkonomiske tilpasningsprogram -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. For at lette den cypriotiske økonomis tilbagevenden til bæredygtig vækst og finanspolitisk og finansiel stabilitet gennemfører Cypern nøje det makroøkonomiske tilpasningsprogram (»programmet«), hvis hovedelementer er fastlagt i artikel 2 i denne afgørelse.
2. Kommissionen overvåger sammen med ECB og, hvis det er relevant, IMF Cyperns fremskridt med gennemførelsen af programmet. Cypern samarbejder fuldt ud med Kommissionen og ECB. Cypern forsyner dem navnlig med alle de oplysninger, som de finder nødvendige for overvågningen af programmet. De cypriotiske myndigheder konsulterer på forhånd Kommissionen, ECB og IMF om vedtagelsen af politikker, der ikke indgår i denne afgørelse, men som kunne få væsentlig indflydelse på realiseringen af programmets målsætninger.
3. Kommissionen undersøger sammen med ECB og, hvis det er relevant, IMF i samarbejde med de cypriotiske myndigheder, hvilke ændringer og opdateringer af programmet der måtte være nødvendige for at tage hensyn til f.eks. en betydelig kløft mellem de makroøkonomiske og budgetmæssige prognoser og de realiserede tal (herunder for beskæftigelse), negative afsmittende virkninger samt makroøkonomiske og finansielle chok.
For at sikre en gnidningsløs gennemførelse af programmet og bidrage til en holdbar korrektion af ubalancer yder Kommissionen løbende rådgivning og vejledning om reformer af finanspolitik, finansmarkeder og strukturreformer.
Kommissionen foretager regelmæssigt en vurdering af programmets økonomiske virkninger og anbefaler de nødvendige korrektioner med henblik på at fremme vækst og jobskabelse, sikre den nødvendige finanspolitiske konsolidering og minimere skadelige sociale virkninger. Det makroøkonomiske tilpasningsprogram, herunder dets mål og den forventede fordeling af tilpasningsindsatsen, offentliggøres.
Artikel 2
1. De primære mål for programmet er at genoprette en sund cypriotisk banksektor, at videreføre den igangværende finanspolitiske konsolidering og at gennemføre strukturreformer for at fremme konkurrenceevnen og en bæredygtig og afbalanceret vækst. Programmet skal tackle de særlige risici fra Cypern for den finansielle stabilitet i euroområdet og sigte mod hurtigt at genoprette en sund og bæredygtig økonomisk og finansiel situation i Cypern og genskabe landets kapacitet til at finansiere sig selv fuldt ud på de internationale finansielle markeder. Programmet skal tage behørigt hensyn til Rådets henstillinger til Cypern i henhold til artikel 121, 126 og 136 og 148 i traktaten samt til Cyperns indsats for at efterkomme dem, idet der tages sigte på at udvide, styrke og uddybe de påkrævede politiske foranstaltninger.
2. Cypern viderefører den finanspolitiske konsolidering i overensstemmelse med sine forpligtelser i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud ved hjælp af permanente foranstaltninger af høj kvalitet, samtidig med at virkningerne for de sårbare befolkningsgrupper mindskes.
3. For at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP senest i 2016 sørger Cypern for at være rede til at iværksætte yderligere konsolideringsforanstaltninger. Mere specifikt sørger den cypriotiske regering i tilfælde af lavere indtægter end ventet eller højere sociale udgifter på grund af negative makroøkonomiske virkninger for at være rede til at træffe yderligere foranstaltninger for at bevare programmets målsætninger, bl.a. ved at mindske diskretionære udgifter, samtidig med at virkningerne for de sårbare befolkningsgrupper mindskes. I programperioden lægges likvide indtægter, som er højere end i fremskrivningerne i programmet, herunder eventuelle uventede gevinster, til side eller anvendes til at nedbringe gælden. Hvis der derimod opnås bedre resultater end forventet, kan dette, i det omfang det anses for at være et varigt fænomen, i stedet mindske behovet for yderligere foranstaltninger i programmets sidste år.
4. Cypern sikrer en god gennemførelse af strukturfondene og andre EU-fonde for så vidt angår programmets budgetmål. For at sikre en effektiv udnyttelse af EU-midler sørger den cypriotiske regering for, at der er tilstrækkelige nationale midler til rådighed til dækning af nationale bidrag, herunder ikke-støtteberettigede udgifter, under de europæiske struktur- og investeringsfonde (EFRU, ESF, Samhørighedsfonden, ELFUL og EFF/EHFF) i programperioderne 2007-2013 og 2014-2020, idet der samtidig tages hensyn til de disponible midler fra Den Europæiske Investeringsbank. Myndighederne ser til, at den institutionelle kapacitet til gennemførelse af de aktuelle og fremtidige programmer forbedres, og at forvaltningsmyndighederne og gennemførelsesorganerne råder over passende menneskelige ressourcer.
5. For at genskabe en sund finansiel sektor viderefører Cypern en gennemgribende reform og omstrukturering af banksektoren og styrker levedygtige banker ved at genoprette deres kapital, forbedre deres likviditetssituation og styrke banktilsynet. Programmet lægger op til følgende foranstaltninger og resultater:
a)
sikring af, at likviditetssituationen i banksektoren nøje overvåges. Midlertidige restriktioner for den frie bevægelighed for kapital (bl.a. begrænsninger for hævning af kontanter, betalinger og overførsler) overvåges nøje. Målet er, at kontrollen kun opretholdes, så længe den er strengt nødvendig for at reducere alvorlige risici for stabiliteten i det finansielle system. Der er blevet offentliggjort en køreplan for en gradvis lempelse af kontrollen baseret på milepæle og de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af programmet, og i overensstemmelse med bankens likviditetssituation. De mellemfristede finansierings- og egenkapitalplaner for de indenlandske banker, som er afhængige af finansiering via centralbanken eller modtager statsstøtte, skal på realistisk vis afspejle den forventede nedgearing i banksektoren og mindske afhængigheden af låntagning i centralbankerne, samtidig med at der undgås nødudsalg (»fire sales«) af aktiver og en kreditstramning. Forordningerne om minimumslikviditetskrav opdateres for at forhindre en uforholdsmæssigt stor udstederkoncentration i fremtiden
b)
vedtagelse af de nødvendige forskriftsmæssige krav om en forøgelse af den mindst tilladte solvensprocent for tier 1-kapitalkvote til 9 % inden udgangen af 2013
c)
iværksættelse af foranstaltninger for at minimere omkostninger i forbindelse med omstrukturering af banker, der pålægges skatteyderne. Underkapitaliserede kommercielle og kooperative kreditinstitutter tilvejebringer i videst muligt omfang kapital fra private kilder, inden der ydes statsstøtte. Alle omstruktureringsplaner skal godkendes formelt i henhold til statsstøttereglerne, før der ydes statsstøtte. Kommercielle banker med kapitalunderskud kan, hvis andre foranstaltninger viser sig ikke at være tilstrækkelige, anmode om rekapitaliseringsstøtte fra staten i overensstemmelse med procedurerne for statsstøtte
d)
sikring af, at der oprettes et kreditregister, at den nuværende forskriftsmæssige ramme for låntagnings- og lånforvaltningsprocedurer revideres og om nødvendigt ændres, og at der vedtages lovgivning til styrkelse af forvaltningen af forretningsbanker
e)
styrkelse af bankernes forvaltning, bl.a. ved at forbyde långivning til uafhængige bestyrelsesmedlemmer eller deres forbundne parter
f)
sikring af størst mulig inddrivelse af misligholdte lån, samtidig med at incitamenterne til strategisk misligholdelse fra låntagernes side mindskes. Dette omfatter lempelse af begrænsningerne for beslaglæggelse af sikkerhedsstillelse og en effektiv overvågning og forvaltning af misligholdte lån
g)
færdiggørelse af harmoniseringen af reguleringen af og tilsynet med kooperative kreditinstitutioner med de regler, der gælder for forretningsbanker
h)
gennemførelse af strategien for den kooperative kreditinstitutsektors fremtidige struktur, funktionsmåde og levedygtighed som udformet af Cyperns centralbank i samråd med Kommissionen, ECB og IMF
i)
styrkelse af overvågningen af virksomhedernes og husholdningernes gæld og etablering af en ramme for målrettet omstrukturering af gælden i den private sektor for at lette nye udlån og mindske kreditklemmen
j)
yderligere styrkelse af rammerne for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og gennemførelse af en handlingsplan til sikring af, at praksis med hensyn til kundelegitimationskrav og gennemsigtighed for de enkelte institutter forbedres i overensstemmelse med bedste praksis
k)
indførelse af lovgivning om obligatorisk tilsyn på grundlag af kapitaliseringsniveauer
l)
integration af stresstests i det regelmæssige eksterne banktilsyn
m)
indførelse af oplysningspligt, således at bankerne regelmæssigt underretter markederne om de fremskridt, de gør med omstruktureringen af bankvirksomheden, og
n)
opstilling af de retlige rammer for en ny styringsstruktur til forvaltning af statens andel i den kooperative kreditsektor.
6. I løbet af 2013 gennemfører de cypriotiske myndigheder nøje finansloven for 2013 (som ændret), inklusive de supplerende permanente foranstaltninger, der blev vedtaget før den første udbetaling af finansiel bistand, der skal beløbe sig til mindst 351 mio. EUR (2,1 % af BNP). Cypern træffer følgende foranstaltninger:
a)
en reform af skattesystemet for motorkøretøjer, baseret på miljøvenlige principper og med sigte på at skabe yderligere indtægter på mellemlang sigt
b)
en kompensationsordning for sociale fonde og pensionsfonde med indskud i Cyprus Popular Bank, som sikrer en ligeværdig behandling i forhold til sådanne fonde i Bank of Cyprus, tager hensyn til likviditeten og den aktuarmæssige stilling i hver fond og minimerer virkningen for det offentlige underskud. Som følge af disse fondes sociale karakter kan målet for det offentlige underskud i 2013 tages op til revision for at tage hensyn til den budgetmæssige virkning af denne ordning
c)
en fuldstændig gennemførelse af de konsolideringsforanstaltninger, der er vedtaget siden december 2012.
7. Cypern anvender følgende foranstaltninger fra den 1. januar 2014:
a)
udgiftssiden i budgettet skal omfatte en reduktion af de samlede udgifter til sociale overførsler gennem bedre målretning, en yderligere reduktion af lønningerne i den offentlige sektor og af overtidsbetalingen, indførelse af et gebyr for kort til den kollektive trafik for studerende og pensionister og strukturreformforanstaltninger i uddannelsessektoren for at forbedre udnyttelsen af ressourcer, og
b)
indtægtssiden i budgettet for 2014 skal omfatte en forlængelse af de midlertidige bidrag på bruttoindtægten for ansatte i den offentlige og private sektor indtil den 31. december 2016, momsstigninger, højere punktafgifter og en stigning i bidragene til den almindelige socialforsikringsordning.
8. For at sikre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed gennemfører Cypern finanspolitiske strukturreformer, der bl.a. omfatter følgende foranstaltninger og resultater:
a)
om nødvendigt nye reformer af det almindelige pensionssystem og pensionssystemet i den offentlige sektor for at sikre pensionssystemets holdbarhed på lang sigt, samtidig med at der tages fat om spørgsmålet om pensionernes tilstrækkelighed. De forskellige reformmuligheder bør behandles i en aktuarmæssig undersøgelse
b)
kontrol med væksten i sundhedsudgifterne for at sikre, at der findes tilstrækkelige midler med henblik på at styrke finansieringsstrukturens bæredygtighed og effektiviteten i de offentlige sundhedsydelser, etablering af et nationalt sundhedssystem med sikring af dets økonomiske bæredygtighed og universelle dækning
c)
forbedring af effektiviteten i de offentlige udgifter og af budgetproceduren ved hjælp af effektive mellemfristede budgetrammer som led i en bedre forvaltning af de offentlige finanser for derved at bidrage til budgetkonsolideringsbestræbelserne, samtidig med at der sikres tilstrækkelige midler til grundlæggende politikker såsom uddannelse og sundhedspleje. Disse rammer skal være i fuld overensstemmelse med Rådets direktiv 2011/85/EU (3) og med traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union, der blev undertegnet den 2. marts 2012 i Bruxelles
d)
vedtagelse af passende retlige og institutionelle rammer for offentlig-private partnerskaber, der udformes i overensstemmelse med bedste praksis
e)
udarbejdelse af et program til at opnå et solidt virksomhedsledelsessystem for statsejede og halvoffentlige virksomheder og indledning af en privatiseringsplan for at forbedre den økonomiske effektivitet og genoprette gældsbæredygtigheden
f)
udarbejdelse og gennemførelse af en omfattende reformplan for at forbedre effektiviteten i skatteopkrævningen og skatteadministrationen, herunder foranstaltninger til bekæmpelse af skattesvig og skatteflugt samt sikring af en fuldstændig og rettidig anvendelse af lovgivning og standarder for internationalt skattesamarbejde og udveksling af skatteoplysninger
g)
reform af ordningen for skat på fast ejendom
h)
reform af den offentlige administration for at forbedre dens funktion og omkostningseffektivitet, navnlig ved at revidere dens størrelse, ansættelsesvilkårene og de offentlig tjenesters funktionelle organisation, for således at sikre en effektiv udnyttelse af de offentlige ressourcer og levering af kvalitetsydelser til befolkningen
i)
reformer af de sociale ydelsers overordnede struktur og niveauer med henblik på at opnå en mere effektiv udnyttelse af ressourcerne og sikre en passende balance mellem social bistand og incitamenter til at arbejde. Den planlagte reform af offentlig bistand skal sikre, at social bistand fungerer som et sikkerhedsnet for at sikre en minimumsindkomst for dem, der ikke er i stand til at opretholde en basal levestandard, samtidig med at der er effektive incitamenter til at tage arbejde, og
j)
en gennemgribende revision af den offentlige gæld, bl.a. en undersøgelse af, hvilke faktorer der har ført til opbygning af den uforholdsmæssigt store gæld.
9. Cypern sikrer, at lønindekseringssystemet inden for den offentlige sektor som helhed forbliver suspenderet indtil programmets afslutning. Enhver ændring i mindstelønnen skal være i overensstemmelse med den økonomiske udvikling og udviklingen på arbejdsmarkedet og ske i samråd med arbejdsmarkedets parter.
10. Cypern udarbejder detaljerede forslag til tackling af de påviste huller i landets aktiveringspolitikker. Cypern tager hurtige skridt til at skabe muligheder for de unge og forbedre deres beskæftigelsesudsigter i overensstemmelse med målsætningerne i Rådets henstilling om oprettelsen af en ungdomsgaranti (4). Udformningen, forvaltningen og gennemførelsen af foranstaltningerne rettet mod de unge skal indgå som en velintegreret del af samlingen af aktiveringspolitikker og være i overensstemmelse med reformen af det sociale velfærdssystem og de aftalte budgetmål.
11. Cypern vedtager de resterende ændringer af den sektorspecifikke lovgivning, der er nødvendige for fuldt ud at gennemføre Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF (5). Ubegrundede hindringer på markedet for tjenesteydelser, navnlig for så vidt angår regulerede erhverv, fjernes. Konkurrencelovgivningen forbedres gennem en styrkelse af de kompetente konkurrencemyndigheders funktionsmåde og gennem beskyttelse af de nationale reguleringsmyndigheders uafhængighed og beføjelser.
12. Cypern reducerer efterslæbet med hensyn til udstedelse af skøder, tager skridt til hurtigt at befri skøder, der skal overføres til købere af fast ejendom, for behæftelser og indfører garanterede tidsfrister for udstedelse af bygningscertifikater og skøder.
13. Cypern ændrer bestemmelserne om tvangssalg af belånt ejendom og tillader private auktioner hurtigst muligt. Domstolenes sagsbehandling fremskyndes, og domstolenes forsinkelser indhentes inden programperiodens afslutning. Cypern tager initiativ til at forbedre turistsektorens konkurrencedygtighed med en konkret handlingsplan, der kan føre til opfyldelse af de kvantificerede mål i den reviderede strategi for turistsektoren i årene 2011-2015. Cypern aflægger rapport om behovet for flyforbindelser, der kan danne grundlag for en strategi på det luftfartspolitiske område.
14. Cypern gennemfører fuldt ud den tredje energipakke uanset artikel 44, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF (6) og artikel 49, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF (7). Cypern undersøger, om der er grund til at anvende de undtagelser, landet er blevet indrømmet ved disse artikler. Parallelt hermed udarbejdes der en omfattende udviklingsplan for omstruktureringen af den cypriotiske energisektor. Planen skal omfatte:
a)
en udbygningsplan for den infrastruktur, der kræves til udnyttelsen af naturgas, hvori der tages hensyn til de kommercielle muligheder og risici
b)
en oversigt over reguleringssystemet og markedsordningen for den omstrukturerede energisektor og gaseksporten, herunder en passende salgsramme for off-shore-gasforsyningen, der maksimerer indtægterne, og
c)
en plan med henblik på at etablere den institutionelle ramme for forvaltning af kulbrinteressourcer, herunder en ressourcefond, der modtager og forvalter offentlige indtægter fra off-shore-gasudvinding, og som oprettes på grundlag af internationalt anerkendt bedste praksis.
15. Cypern indgiver en anmodning til Kommissionen om teknisk bistand i programperioden. I anmodningen angives og præciseres de områder, hvor de cypriotiske myndigheder finder det vigtigt at modtage teknisk bistand eller rådgivning for at kunne gennemføre det makroøkonomiske tilpasningsprogram.
Artikel 3
Afgørelse 2013/236/EU ophæves.
Artikel 4
Denne afgørelse er rettet til Republikken Cypern.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. september 2013.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,
annettu 13 päivänä syyskuuta 2013,
Kyproksen makrotalouden sopeutusohjelman hyväksymisestä ja päätöksen 2013/236/EU kumoamisesta
(2013/463/EU)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 ja 5 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetusta (EU) N:o 472/2013 sovelletaan jäsenvaltioihin, jotka sen tullessa voimaan saavat jo rahoitustukea, Euroopan vakausmekanismista, jäljempänä ’EVM’, tukea saavat jäsenvaltiot mukaan lukien.
(2)
Asetuksessa (EU) N:o 472/2013 vahvistetaan säännöt rahoitustukea saavien jäsenvaltioiden makrotalouden sopeutusohjelmien hyväksymiselle; näiden sääntöjen on oltava Euroopan vakausmekanisminperustamisesta tehdyn sopimuksen määräysten mukainen.
(3)
Kyproksen pyydettyä 25 päivänä kesäkuuta 2012 rahoitustukea EVM:stä neuvosto päätti 25 päivänä toukokuuta 2013 päätöksellä 2013/236/EU (2), että Kyproksen on toteutettava määrätietoisesti makrotalouden sopeutusohjelma.
(4)
EVM:n hallintoneuvosto päätti 24 päivänä huhtikuuta 2013 periaatteessa myöntää Kyprokselle vakaustukea ja hyväksyi talouspoliittiset ehdot vahvistavan yhteisymmärryspöytäkirjan, jäljempänä ’yhteisymmärryspöytäkirja’, sekä sen, että komissio allekirjoittaa yhteisymmärryspöytäkirjan EVM:n puolesta.
(5)
Komissio on tarkastellut päätöksen 2013/236/EU 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhdessä Euroopan keskuspankin, jäljempänä ’EKP’, ja, jos se on ollut tarpeen, Kansainvälisen valuuttarahaston, jäljempänä ’IMF’, kanssa ensimmäistä kertaa edistymistä sovittujen toimenpiteiden toteutuksessa sekä toimenpiteiden tuloksellisuutta ja niiden taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia. Olemassa olevaa makrotalouden sopeutusohjelmaa on tarkastelun seurauksena päivitetty siten, että siinä otetaan huomioon Kyproksen viranomaisten ennen vuoden 2013 toista vuosineljännestä toteuttamat toimenpiteet.
(6)
Asetuksen (EU) N:o 472/2013 tultua voimaan makrotalouden sopeutusohjelma on nyt hyväksyttävä neuvoston täytäntöönpanopäätöksenä. Selvyyden ja oikeusvarmuuden vuoksi ohjelma olisi hyväksyttävä uudelleen asetuksen (EU) N:o 472/2013 7 artiklan 2 kohdan perusteella. Ohjelman sisällön olisi pysyttävä samana kuin päätöksellä 2013/236/EU hyväksytyssä ohjelmassa, mutta siihen olisi lisäksi sisällytettävä mainitun päätöksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti toteutetun tarkastelun tulokset. Samalla olisi kumottava päätös 2013/236/EU.
(7)
Komissio on yhdessä EKP:n ja IMF:n kanssa tarkastellut ensimmäistä kertaa edistymistä sovittujen toimenpiteiden toteutuksessa sekä toimenpiteiden tuloksellisuutta ja niiden taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia. Tarkastelun tuloksena yhteisymmärryspöytäkirjaa on ajantasaistettu rahoitussektorin uudistamisen, finanssipolitiikan ja rakenteiden uudistamisen osalta erityisesti suhteessa seuraaviin: i) pääomaliikkeiden rajoitusten asteittaista löyhentämistä koskeva etenemissuunnitelma; ii) oikeudellisten puitteiden luominen uudelle hallintorakenteelle, jolla hallinnoidaan valtion omistuksia osuuskuntamuotoisella luottosektorilla; iii) rahanpesunvastainen toimintasuunnitelma; iv) Cyprus Popular Bankiin talletettuja eläkerahastoja koskeva korvausjärjestelmä; v) sen varmistaminen, että kansallisia varoja on käytettävissä riittävästi rakennerahastoista ja muista EU:n rahastoista rahoitettavien hankkeiden kansallisten maksuosuuksien kattamiseksi; vi) tietojen antaminen suunnitteilla olevasta sosiaalihuollon uudistuksesta ja vii) aktivointipolitiikkaa koskevien seikkaperäisten toimintaehdotusten valmistelu ja pikaisiin toimiin ryhtyminen mahdollisuuksien luomiseksi nuorille ja heidän työllistymisnäkymiensä parantamiseksi. Kyproksen julkisen velan keskipitkän aikavälin kestävyys on määrä turvata toteuttamalla kattavia ja kunnianhimoisia uudistuksia rahoituksen, julkisen talouden ja rakenteiden osalta.
(8)
Komission olisi Kyproksen toimenpidepaketin koko toteutuksen ajan annettava lisäohjausta ja teknistä apua yksittäisillä osa-alueilla. Makrotalouden sopeutusohjelman kohteena olevan jäsenvaltion, jonka hallinnolliset valmiudet ovat riittämättömät, on pyydettävä teknistä apua komissiolta, joka voi muodostaa tätä tarkoitusta varten asiantuntijaryhmiä.
(9)
Kyproksen viranomaisten olisi voimassa olevien kansallisten sääntöjen ja käytäntöjen mukaisesti pyydettävä työmarkkinaosapuolilta ja kansalaisyhteiskunnan järjestöiltä näkemyksiä makrotalouden sopeutusohjelman valmisteluun, seurantaan ja arviointiin,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Jotta voitaisiin helpottaa Kyproksen talouden paluuta kestävän kasvun uralle ja julkisen talouden ja rahoitusjärjestelmän vakauteen, Kyproksen on toteutettava määrätietoisesti makrotalouden sopeutusohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, jonka tärkeimmät osatekijät on säädetty tämän päätöksen 2 artiklassa.
2. Komissio seuraa yhteistyössä EKP:n ja, jos se on tarpeen, IMF:n kanssa Kyproksen edistymistä ohjelman toteuttamisessa. Kyproksen on tehtävä komission ja EKP:n kanssa kaikin tavoin yhteistyötä. Sen on muun muassa annettava niille kaikki tiedot, jotka ne katsovat ohjelman seurannan kannalta tarpeellisiksi. Kyproksen viranomaisten on kuultava komissiota, EKP:tä ja IMF:ää ennen sellaisten politiikkojen hyväksymistä, jotka eivät sisälly tähän päätökseen mutta jotka voisivat vaikuttaa merkittävästi ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen.
3. Komissio tarkastelee yhdessä Kyproksen viranomaisten kanssa ja yhteistyössä EKP:n ja, jos se on tarpeen, IMF:n kanssa mahdollisia muutoksia ja tarkistuksia, joita ohjelmaan voi olla tarpeen tehdä, jotta voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon muun muassa mahdolliset merkittävät erot makrotalouden ja julkisen talouden ennusteiden ja toteutuneiden lukujen (ml. työllisyysluvut) välillä sekä negatiiviset heijastusvaikutukset ja makrotalouden ja rahoitusmarkkinoiden shokit.
Komissio huolehtii jatkuvan ohjauksen ja neuvonnan antamisesta julkisen talouden, rahoitusjärjestelmän ja rakenteiden uudistamista varten sen varmistamiseksi, että ohjelman toteuttaminen on sujuvaa ja että epätasapainotilat voidaan auttaa korjaamaan kestävällä tavalla.
Komissio arvioi säännöllisin väliajoin ohjelman taloudellisia vaikutuksia ja suosittelee tarvittavia korjauksia kasvun ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi, tarvittavan julkisen talouden vakauttamisen turvaamiseksi ja haitallisten yhteiskunnallisten vaikutusten pitämiseksi mahdollisimman vähäisinä. Makrotalouden sopeutusohjelma, mukaan lukien sen tavoitteet ja sopeutustoimien odotettu jakautuminen, on julkistettava.
2 artikla
1. Ohjelman keskeisten tavoitteiden on oltava seuraavat: Kyproksen pankkisektorin tervehdyttäminen, julkisen talouden käynnissä olevan vakauttamisen jatkaminen ja rakenneuudistusten toteuttaminen kilpailukyvyn sekä kestävän ja tasapainoisen kasvun tukemiseksi. Ohjelmalla on puututtava erityisiin riskeihin, joita Kypros aiheuttaa euroalueen rahoitusvakaudelle, ja sillä on pyrittävä nopeasti palauttamaan Kyprokseen terve ja kestävä talous- ja rahoitustilanne sekä maan kyky hankkia tarvitsemansa rahoitus kokonaisuudessaan kansainvälisiltä rahoitusmarkkinoilta. Ohjelmassa on otettava asianmukaisesti huomioon Kyprokselle perussopimuksen 121, 126, 136 ja 148 artiklan nojalla osoitetut neuvoston suositukset sekä toimet, jotka Kypros on toteuttanut suositusten noudattamiseksi, ja siinä on pyrittävä laajentamaan, lujittamaan ja syventämään tarvittavia politiikkatoimenpiteitä.
2. Kyproksen on liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisten velvoitteidensa mukaisesti vakautettava julkista taloutta korkealaatuisin ja pysyvin toimenpitein pitäen samalla vaikutukset vähäosaisiin mahdollisimman pieninä.
3. Jotta alijäämä saataisiin viimeistään vuonna 2016 alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, Kyproksen on oltava valmis toteuttamaan lisää vakauttamistoimia. Erityisesti jos tulot jäävät ennustettua pienemmiksi tai sosiaalimenot lisääntyvät kielteisten makrotaloudellisten vaikutusten vuoksi, Kyproksen hallituksen on oltava valmis toteuttamaan lisätoimenpiteitä ohjelman tavoitteiden ylläpitämiseksi, myös vähentämällä päätösperäisiä menoja, huolehtien kuitenkin, että vaikutus vähäosaisiin on mahdollisimman pieni. Ohjelmakauden aikana saatavat ennusteita suuremmat käteistulot, satunnaiset tulot mukaan lukien, on säästettävä tai käytettävä velan lyhentämiseen. Jos taas odotukset ylittyvät siinä määrin, että tilanne katsotaan pysyväksi, lisätoimien tarve voi ohjelmakauden loppuvuosina pienentyä.
4. Kyproksen on ylläpidettävä rakennerahastojen ja muiden EU:n rahastojen moitteetonta toteuttamista ohjelmaan sisältyviä julkisen talouden tavoitteita kunnioittaen. EU:n rahastojen tuloksellisen toteuttamisen varmistamiseksi Kyproksen hallituksen on huolehdittava siitä, että kansallisia varoja on käytettävissä riittävästi kattamaan jäsenvaltion maksuosuudet Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin (EAKR, ESR, koheesiorahasto, maaseuturahasto ja EKTR/EMKR) vuosien 2007-2013 ja 2014-2020 ohjelmakausilla, mukaan lukien ei-tukikelpoiset menot, saatavilla oleva Euroopan investointipankin rahoitus huomioon ottaen. Viranomaisten on varmistettava, että institutionaalisia valmiuksia toteuttaa nykyisiä ja tulevia ohjelmia parannetaan ja että hallinnointiviranomaisilla ja täytäntöönpanoelimillä on käytettävissään asianmukaiset henkilöstöresurssit.
5. Rahoitussektorinsa tervehdyttämiseksi Kyproksen on jatkettava pankkisektorin perusteellista uudistamista ja uudelleenjärjestelyä sekä elinkelpoisten pankkien vahvistamista palauttamalla niiden pääoma asianmukaiselle tasolle, ratkaisemalla niiden maksuvalmiustilanne ja vahvistamalla niiden valvontaa. Ohjelmaan on sisällytettävä seuraavat toimenpiteet ja tulokset:
a)
Varmistetaan, että pankkisektorin maksuvalmiustilannetta seurataan tiiviisti. Väliaikaisia pääomien vapaan liikkuvuuden rajoituksia (mm. käteisnostojen, maksujen ja siirtojen rajoituksia) on seurattava tiiviisti. Tavoitteena on, että rajoitukset ovat voimassa vain niin kauan kuin on ehdottoman välttämätöntä rahoitusjärjestelmän vakauteen kohdistuvien vakavien riskien lieventämiseksi. Rajoitusten asteittaista löyhentämistä koskeva, välitavoitteisiin ja ohjelman toteuttamisessa edistymiseen perustuva ja pankkien maksuvalmiustilanteen mukainen etenemissuunnitelma on julkaistu. Keskuspankkirahoitukseen turvautuvien tai valtiontukea saavien kotimaisten pankkien keskipitkän aikavälin varainhankinta- ja pääomasuunnitelmissa on otettava realistisesti huomioon odotettavissa oleva velkavivun purkaminen pankkisektorilla ja vähennettävä riippuvuutta keskuspankkien lainanannosta välttäen samalla omaisuuserien pikaista myyntiä ja luottolamaa. Vähimmäismaksuvalmiusvaatimuksia koskevat säännökset saatetaan ajan tasalle, jotta tulevaisuudessa voidaan ehkäistä liialliset keskittymät samoihin liikkeeseenlaskijoihin.
b)
Hyväksytään tarvittavat säännöt, joiden mukaan pankkien on nostettava rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen (core tier 1) suhdelukunsa 9 prosenttiin vuoden 2013 loppuun mennessä.
c)
Toteutetaan toimenpiteitä pankkien uudelleenjärjestelystä veronmaksajille aiheutuvien kulujen pitämiseksi mahdollisimman vähäisinä. Ennen valtiontukitoimenpiteiden toteuttamista liike- ja osuuskuntamuotoisten luottolaitosten, joilla on liian vähän pääomaa, on hankittava mahdollisimman paljon pääomaa yksityisistä lähteistä. Uudelleenjärjestelysuunnitelmat on hyväksyttävä virallisesti valtiontukisääntöjen nojalla, ennen kuin valtiontukea annetaan. Liikepankit, joilla on liian vähän pääomaa, voivat valtiontukea koskevien menettelyjen mukaisesti pyytää pääomaa valtiolta, jos muut toimenpiteet eivät ole riittäviä.
d)
Varmistetaan, että luodaan luottorekisteri, että voimassa olevaa lainan haku- ja hallinnointimenettelyjä koskevaa sääntelyä tarkastellaan ja tarvittaessa muutetaan ja että hyväksytään lainsäädäntöä liikepankkien hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän vahvistamiseksi.
e)
Vahvistetaan pankkien hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää muun muassa kieltämällä lainananto riippumattomille hallituksen jäsenille tai heihin sidossuhteessa oleville tahoille.
f)
Maksimoidaan järjestämättömien lainojen takaisinperintä ja minimoidaan samalla lainanottajien kannustimet strategiseen maksujen laiminlyöntiin. Tähän sisältyy vakuuksien pakkotäytäntöönpanoa koskevien rajoitusten lieventäminen ja järjestämättömien lainojen asianmukainen seuranta ja hallinta.
g)
Saatetaan päätökseen osuuskuntamuotoisten luottolaitosten sääntelyn ja valvonnan saattaminen liikepankkien sääntelyä ja valvontaa vastaavaksi.
h)
Toteutetaan osuuskuntamuotoisten luottolaitosten tulevaa rakennetta, toimintaa ja elinkelpoisuutta koskeva strategia, jonka Central Bank of Cyprus on suunnitellut komissiota, EKP:tä ja IMF:ää kuullen.
i)
Tehostetaan yritys- ja kotitaloussektorin velkaantuneisuuden seurantaa ja luodaan puitteet kohdennetulle yksityisen sektorin velkojen uudelleenjärjestelylle tarkoituksena helpottaa uusien lainojen myöntämistä ja vähentää lainansaannin esteitä.
j)
Vahvistetaan edelleen rahanpesun vastaisia säännöksiä ja pannaan täytäntöön toimintasuunnitelma, jolla varmistetaan asiakkaan tuntemista ja huolellisuusvelvollisuutta sekä oikeushenkilöiden läpinäkyvyyttä koskevien parannettujen käytänteiden toteuttaminen parhaiden käytänteiden mukaisesti.
k)
Annetaan lainsäädäntöä pääomitusmääriin perustuvasta pakollisesta valvonnasta.
l)
Otetaan stressitestaus osaksi säännöllistä pankkien etävalvontaa.
m)
Otetaan käyttöön pakolliset tiedonantovelvollisuudet, joilla varmistetaan että pankit tiedottavat säännöllisesti markkinoille edistymisestä pankkien toimintojen uudelleenjärjestelyssä.
n)
Luodaan oikeudelliset puitteet uudelle hallintorakenteelle, jolla hallinnoidaan valtion omistuksia osuuskuntamuotoisella luottosektorilla.
6. Kyproksen viranomaisten on vuonna 2013 pantava määrätietoisesti täytäntöön vuoden 2013 talousarviolaki (sellaisena kuin se on muutettuna) ja vähintään 351 miljoonan euron (2,1 % suhteessa BKT:hen) pysyvät lisätoimenpiteet, jotka on hyväksytty ennen rahoitustuen ensimmäisen maksuerän myöntämistä. Kyproksen on toteutettava seuraavat toimenpiteet:
a)
lisätulojen saamiseksi keskipitkällä aikavälillä sen on uudistettava moottoriajoneuvojen verojärjestelmänsä ympäristöystävällisten periaatteiden mukaisesti;
b)
Cyprus Popular Bankiin talletettuja eläkerahastoja koskevassa korvausjärjestelmässä, jolla varmistetaan samanlainen kohtelu kuin on Bank of Cyprusiin talletetuilla vastaavilla rahastoilla, otetaan huomioon kunkin rahaston kassavirta ja vakuutusmatemaattinen asema ja pidetään julkisen talouden alijäämään kohdistuvat vaikutukset mahdollisimman pieninä. Tällaisten rahastojen yhteiskunnallista hyvinvointia edistävän luonteen vuoksi vuoden 2013 julkisen talouden alijäämätavoitteita voidaan tarkistaa tämän järjestelmän talousarviovaikutusten sisällyttämiseksi siihen; ja
c)
joulukuun 2012 jälkeen käyttöön otettujen vakauttamistoimenpiteiden täysimääräinen toteuttaminen on varmistettava.
7. Kyproksen on sovellettava seuraavia toimenpiteitä 1 päivästä tammikuuta 2014:
a)
menopuolella talousarvioon sisällytetään seuraavat: sosiaalisista tulonsiirroista aiheutuvien menojen supistaminen tulonsiirtojen kohdentamista parantamalla; julkisen sektorin ja laajemman julkisen sektorin palkkojen ja ylityökorvausten alentaminen edelleen; opiskelijoiden ja eläkeläisten joukkoliikennekorttien muuttaminen maksullisiksi; ja rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttaminen koulutussektorilla resurssien käytön parantamiseksi; ja
b)
tulopuolella vuoden 2014 talousarvioon sisällytetään seuraavat: julkisen ja yksityisen sektorin työntekijöiden bruttoansioista vähennettävän tilapäisen maksun voimassaolon pidentäminen 31 päivään joulukuuta 2016; arvonlisäveron korottaminen; valmisteverojen korottaminen; ja yleisen sosiaalivakuutusjärjestelmän maksuosuuksien korottaminen.
8. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi Kyproksen on toteutettava finanssi- ja rakennepoliittisia uudistuksia, jotka sisältävät muun muassa seuraavat toimenpiteet ja tulokset:
a)
yleisen eläkejärjestelmän ja julkisen sektorin eläkejärjestelmän uudistamisen jatkaminen tarvittaessa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi huolehtien samalla eläkkeiden riittävyydestä. Uudistusvaihtoehtojen on perustuttava vakuutusmatemaattiseen selvitykseen;
b)
terveydenhuoltomenojen kasvun hillitseminen perusterveydenhuollon resurssien riittävyyden varmistamiseksi vahvistamalla rahoitusrakenteen kestävyyttä ja tehostamalla julkista terveydenhuoltoa; kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän perustaminen ja sen rahoituksen kestävyyden varmistaminen huolehtien samalla yleisestä kattavuudesta;
c)
julkisten menojen ja budjettiprosessin tehokkuuden parantaminen tehokkaan julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehyksen avulla osana julkisen varainhoidon parantamista. Näin voidaan vaikuttaa talousarvion vakauttamistoimiin ottaen samalla huomioon tarve varmistaa riittävät välineet olennaisen tärkeille politiikanaloille, kuten koulutukselle ja terveydenhuollolle. Tämän kehyksen on oltava kaikilta osin neuvoston direktiivin 2011/85/EU (3) sekä talous- ja rahaliiton vakautta, yhteensovittamista sekä ohjausta ja hallintaa koskevan, Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 2012 allekirjoitetun sopimuksen mukainen;
d)
parhaiden käytänteiden mukaisesti laaditun asianmukaisen lainsäädännöllisen ja institutionaalisen kehyksen säätäminen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia varten;
e)
ohjelman laatiminen vankan hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän (corporate governance) luomiseksi valtion omistamille ja puoliksi julkisille yrityksille sekä yksityistämissuunnitelman vireille pano talouden tehokkuuden parantamiseksi ja velanhoitokyvyn palauttamiseksi;
f)
veronkannon ja verohallinnon tuloksellisuuden ja tehokkuuden parantamiseen tähtäävän kokonaisvaltaisen uudistussuunnitelman laatiminen ja toteuttaminen, mihin kuuluvat myös toimenpiteet, joilla torjutaan veropetoksia ja veronkiertoa ja varmistetaan kansainvälistä veroyhteistyötä ja verotietojen vaihtoa koskevien lakien ja normien täysimääräinen ja oikea-aikainen soveltaminen;
g)
kiinteistöverotuksen uudistaminen;
h)
julkishallinnon uudistaminen sen toimivuuden ja kustannustehokkuuden parantamiseksi erityisesti tarkistamalla julkishallinnon kokoa, työehtoja ja toiminnallista organisaatiota, jotta voidaan varmistaa julkisten resurssien tehokas käyttö ja tarjota väestölle laadukkaita palveluja;
i)
sosiaalietuuksien yleisen rakenteen ja etuuksien tason uudistaminen pyrkien resurssien tehokkaaseen käyttöön ja sopivaan tasapainoon sosiaaliavustusten ja työnteon kannustimien välillä. Suunnitellulla sosiaalihuollon uudistuksella olisi varmistettava, että sosiaaliavustukset toimivat turvaverkkona, jolla varmistetaan vähimmäistoimeentulo niille, jotka eivät pysty hankkimaan peruselintasoa, kuitenkin niin, että kannustimet työn vastaanottamiseen säilyvät; ja
j)
Kyproksen julkisen talouden kattava tarkastus muun muassa niiden syiden arvioimiseksi, jotka johtivat liiallisen velan syntymiseen.
9. Kyproksen on varmistettava, että palkkojen indeksoinnin keskeyttäminen pysyy voimassa koko julkisella sektorilla ohjelman loppuun asti. Mahdolliset vähimmäispalkan muutokset on tehtävä työmarkkinaosapuolia kuullen, ja niiden on vastattava talouden ja työmarkkinoiden kehitystä.
10. Kyproksen on valmisteltava täsmällisiä toimintaehdotuksia aktivointipolitiikassaan havaittujen puutteiden korjaamiseksi. Sen on ryhdyttävä pikaisiin toimiin mahdollisuuksien luomiseksi nuorille ja heidän työllistymisnäkymiensä parantamiseksi nuorisotakuun perustamisesta annetun neuvoston suosituksen (4) tavoitteiden mukaisesti. Nuorille suunnattujen toimenpiteiden suunnittelu, hallinnointi ja täytäntöönpano on integroitava tehokkaasti laajempaan aktivointipolitiikkojen järjestelmään, ja niiden on oltava johdonmukaisia suhteessa sosiaaliturvajärjestelmän uudistamiseen ja sovittuihin talousarviotavoitteisiin.
11. Kyproksen on tehtävä alakohtaiseen lainsäädäntöön loput tarpeelliset muutokset, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/123/EY (5) täysimääräinen täytäntöönpano edellyttää. Palvelumarkkinoilta on poistettava perusteettomat esteet, erityisesti säänneltyjen ammattien osalta. Kilpailupuitteita on kohennettava parantamalla toimivaltaisen kilpailuviranomaisen toimintaa ja varmistamalla kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuus ja toimivalta.
12. Kyproksen on huolehdittava antamatta olevien saantokirjojen määrän vähentämisestä, ryhdyttävä toimiin kiinteistöjen ostajille siirrettävien saantokirjojen kiinnitysten pikaiseksi vapauttamiseksi ja pantava rakennustodistusten ja saantokirjojen antamisen sitovat määräajat täytäntöön.
13. Kyproksen on muutettava kiinnitetyn omaisuuden pakkohuutokauppaa koskevia sääntöjä ja sallittava yksityiset huutokaupat mahdollisimman nopean aikataulun mukaisesti. Asioiden käsittelyvauhtia tuomioistuimissa on nopeutettava, ja tuomioistuinten käsittelyruuhka on purettava ohjelmakauden loppuun mennessä. Kyproksen on tehtävä aloitteita matkailualan kilpailukyvyn vahvistamiseksi laatimalla konkreettinen toimintasuunnitelma, joka tähtää esimerkiksi hiljattain tarkistetussa, vuosia 2011-2015 koskevassa matkailualan strategiassa määriteltyjen määrällisten tavoitteiden saavuttamiseen. Kyproksen on raportoitava lentoyhteyksiä koskevista tarpeistaan ilmailupoliittisen strategian pohjaksi.
14. Energiasektorilla Kyproksen on pantava kolmas energiapaketti kaikilta osin täytäntöön, sen estämättä, mitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY (6) 44 artiklan 2 kohdassa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/73/EY (7) 49 artiklan 1 kohdassa säädetään. Kyproksen on harkittava, hyödyntääkö se sille näissä artikloissa myönnettyjä poikkeuksia. Samalla on muotoiltava kattava kehityssuunnitelma Kyproksen energiasektorin uudelleenjärjestelyä varten. Suunnitelmassa on oltava:
a)
maakaasun hyödyntämisen edellyttämän infrastruktuurin toteutussuunnitelma, jossa otetaan huomioon kaupalliset vaihtoehdot ja riskit;
b)
kattava yhteenveto uudelleenjärjestellyn energiasektorin ja kaasun viennin sääntelyjärjestelmästä ja markkinajärjestelystä sekä merellä olevien kaasuvarojen myyntiä koskevasta asianmukaisesta kehyksestä, joka tähtää tulojen maksimointiin; ja
c)
hiilivetyvarojen hallinnan institutionaalisten puitteiden luomista koskeva suunnitelma, johon kuuluu myös kansainvälisesti tunnustettuja parhaita käytänteitä noudattaen perustettava rahasto, joka vastaanottaa ja hoitaa merellä tapahtuvasta kaasun hyödyntämisestä saatavia julkisia tuloja.
15. Kyproksen on pyydettävä komissiolta teknistä apua ohjelmakauden aikana. Pyynnössä on yksilöitävä ja eriteltävä ne teknisen avun tai neuvontapalveluiden alat, joita Kyproksen viranomaiset pitävät olennaisina maan makrotalouden sopeutusohjelman toteuttamisen kannalta.
3 artikla
Kumotaan päätös 2013/236/EU.
4 artikla
Tämä päätös on osoitettu Kyproksen tasavallalle.
Tehty Brysselissä 13 päivänä syyskuuta 2013.