KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 604/2014
af 4. marts 2014
om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for kvalitative og passende kvantitative kriterier til identifikation af de medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutters risikoprofil
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (1), særlig artikel 94, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til direktiv 2013/36/EU, særlig artikel 74, skal institutter have robuste ledelsesordninger og effektive procedurer til at identificere, styre, overvåge og indberette de risici, som de er eller kan blive eksponeret for. Disse ordninger og procedurer skal omfatte hele virksomheden og stå i rimeligt forhold til arten, omfanget og kompleksiteten af risikoen i forretningsmodellen og instituttets aktiviteter. Der skal bl.a. tages hensyn til de specifikke risici, de er omhandlet i direktivets artikel 79-87. Ordningerne og processerne skal evalueres af de kompetente myndigheder som led i den tilsynskontrol og vurdering, der er fastlagt i direktivets artikel 97. Institutterne skal lade de identificerede risici indgå som led i processen til vurdering af den interne kapital i henhold til direktivets artikel 73.
(2)
Det kræves i de rammer for tilsyn, som er fastlagt ved direktiv 2013/36/EU, at alle institutter skal identificere de medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil. I forbindelse med de kriterier, der anvendes til at vurdere, hvor væsentlig indflydelse medarbejdernes arbejde har på risikoprofilen, bør der tages hensyn til medarbejdernes potentielle indflydelse på institutternes risikoprofil baseret på deres beføjelser og ansvar og institutternes risiko- og resultatindikatorer. Der bør ved vurderingen tages hensyn til institutternes interne organisation og til deres aktiviteters art, omfang og kompleksitet. Kriterierne bør i fuldt omfang afspejle alle risici, som instituttet eller koncernen er eller kan blive eksponeret for. Dette bør gøre det muligt for institutterne at fastsætte egnede incitamenter i aflønningspolitikken for at sikre, at medarbejderne tilskyndes til forsigtig adfærd, og bør også sikre, at identifikationen af de medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil, afspejler risikoniveauet i tilknytning til forskellige aktiviteter inden for instituttet.
(3)
I 2012 offentliggjorde Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) resultaterne af en undersøgelse om gennemførelsen på nationalt plan og den praktiske anvendelse af Det Europæiske Banktilsynsudvalgs retningslinjer for aflønningspolitik og -praksis (CEBS' retningslinjer), som indeholdt generelle kriterier for vurderingen af, hvor væsentlig indflydelse medarbejderne har på institutternes risikoprofil. Undersøgelsen viste, at institutternes og de kompetente myndigheders gennemførelse af aflønningsbestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF (2) ikke har medført en tilstrækkelig grad af harmonisering. Spektret af aflønningspraksisser er fortsat uhensigtsmæssigt bredt, og navnlig bliver der ved de anvendte kriterier til identifikation af medarbejdere ikke altid i tilstrækkelig grad taget hensyn til, hvilken indflydelse medarbejdernes arbejde har på instituttets risikoprofil. Der er væsentlig forskel på, hvordan de forskellige institutioner og medlemsstater griber identifikationen af disse medarbejdere an. Disse reguleringsmæssige tekniske standarder bør derfor være baseret på erfaringerne med anvendelsen af direktiv 2006/48/EF og CEBS's retningslinjer og have til formål at opnå en bedre harmonisering. EBA vil udstede nye retningslinjer for en forsvarlig aflønningspolitik, som er i overensstemmelse med principperne i direktiv 2013/36/EU, jf. nævnte direktivs artikel 75, stk. 2.
(4)
Der bør fastsættes et sæt klare kvalitative og passende kvantitative kriterier til identifikation af de vigtigste medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil, således at der sikres en harmoniseret tilgang i hele Unionen, og således at et fælles sæt af de mest relevante risici er omfattet. I henhold til artikel 94, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU skal alle de kategorier af medarbejdere, der identificeres ved hjælp af disse kriterier, være medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil. Institutterne bør også tage hensyn til resultaterne af deres egne risikovurderinger, som de foretager som led i deres interne procedurer. De kompetente myndigheder bør påse, at der sker en fuldstændig identifikation af alle medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil.
(5)
Medlemmerne af ledelsesorganet har det endelige ansvar for instituttet, dets strategi og dets aktiviteter og kan derfor altid have væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil. Dette gælder både medlemmerne af ledelsesorganet i dets ledelsesfunktion, der træffer beslutninger, og medlemmerne af tilsynsfunktionen, som overvåger beslutningsprocessen og kan gøre indsigelse imod trufne beslutninger.
(6)
Den daglige ledelse og ledende medarbejdere, der har ansvar for væsentlige forretningsenheder, for styring af bestemte risikokategorier som f.eks. likviditets-, drifts- eller renterisiko og for kontrolfunktioner inden for et institut, er ansvarlige for den daglige ledelse af virksomheden, dens risici eller dens kontrolfunktioner. Heri indgår ansvaret for at træffe strategiske eller andre grundlæggende beslutninger om forretningsaktiviteter eller den anvendte kontrolramme. De risici, som virksomheden påtager sig, og den måde, hvorpå de styres, er de vigtigste faktorer for instituttets risikoprofil.
(7)
Ud over de funktioner, der er ansvarlige for at skabe yderligere forretningsaktivitet, udsætter funktioner, der er ansvarlige for at yde intern støtte, og som er vigtige for driften af virksomheden og har beføjelse til at træffe beslutninger på disse områder, instituttet for væsentlige driftsmæssige og andre risici. Det arbejde, som udføres af medarbejdere i sådanne funktioner, har derfor væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil.
(8)
Kreditrisiko og markedsrisiko indgås typisk for at skabe forretningsaktivitet, og derfor kan indflydelsen på risikoprofilen af de aktiviteter, der skaber sådanne risici, vurderes ved anvendelse af kriterier, der er baseret på beføjelsesgrænser, der beregnes mindst en gang om året på grundlag af de kapitaltal og tilgange, der anvendes i reguleringsmæssig sammenhæng, og idet der anvendes en minimumstærskel for kreditrisiciene for at sikre, at kriterierne anvendes forholdsmæssigt for så vidt angår mindre institutter.
(9)
I kriterierne til identifikation af medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, bør der tages højde for, at kravene vedrørende handelsbeholdningen kan fraviges for nogle institutter i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (3), og at grænserne er fastsat på forskellige måder mellem institutter, der anvender forskellige metoder til beregning af kapitalkravene.
(10)
Da resultatet af beslutninger ofte påvirkes af de medarbejdere, der har givet anledning til beslutningen, mens de formelle beslutningsbeføjelser ligger hos medarbejdere med større ledelsesmæssige beføjelser eller hos udvalg, bør der i kriterierne tages højde for de væsentlige elementer i denne beslutningsproces.
(11)
Medarbejdere med ledelsesmæssige beføjelser er ansvarlige for de forretningsaktiviteter, der falder ind under det område, som de har ansvar for. Der bør derfor fastsættes passende kriterier, der sikrer, at medarbejderne identificeres som havende væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, hvis de er ansvarlige for grupper af medarbejdere, hvis arbejde kan have væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil. Dette omfatter også situationer, hvor det arbejde, der udføres af den enkelte medarbejder under deres ansvarsområde, ikke isoleret set har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, men hvor det overordnede omfang af deres arbejde kan have en sådan indflydelse.
(12)
Ud over de kvalitative kriterier bør der fastsættes passende kvantitative kriterier til identifikation af de medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil. Den samlede aflønning, der tildeles, afhænger hovedsagelig af det bidrag, som medarbejderne yder til opfyldelsen af instituttets forretningsmål, og dermed af medarbejdernes ansvarsområder, opgaver, kompetencer og kvalifikationer og af medarbejdernes og instituttets resultater. Hvis en medarbejder tildeles en samlet aflønning, der overstiger en passende tærskel, er det rimeligt at antage, at dette hænger sammen med medarbejderens bidrag til instituttets forretningsmål og med den indflydelse, som medarbejderens arbejde har på instituttets risikoprofil. Disse kvantitative kriterier bør derfor være baseret på den samlede aflønning, en medarbejder modtager, både i absolutte tal og i forhold til andre medarbejdere i samme institut. Ved anvendelsen af disse kvantitative kriterier bør der i givet fald tages hensyn til, at aflønningsniveauerne varierer mellem de forskellige jurisdiktioner. Der bør fastsættes klare og passende tærskler til at identificere de medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, idet der tages hensyn til data indhentet af EBA og af de kompetente myndigheder. Disse kvantitative kriterier giver en stærk formodning om, at medarbejderne har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil. Sådanne formodninger baseret på kvantitative kriterier bør imidlertid ikke anvendes, hvis institutterne på grundlag af yderligere objektive betingelser vurderer, at medarbejderne ikke har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, når der tages hensyn til alle risici, som instituttet er eller kan blive udsat for. Undtagelse af de bedst aflønnede medarbejdere i henhold til disse kriterier bør kræve samtykke fra den kompetente myndighed, således at det sikres, at disse kriterier anvendes effektivt og konsekvent. For medarbejdere, der aflønnes med over 1 000 000 EUR (højtlønnede medarbejdere), bør de kompetente myndigheder underrette EBA, før der gives samtykke til undtagelserne, således at det sikres, at disse kriterier anvendes konsekvent, navnlig under disse ekstraordinære omstændigheder. Identifikationsprocessen, herunder anvendelsen af undtagelser, bør dog altid være omfattet af tilsynskontrol, jf. artikel 92, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU.
(13)
At medarbejdere er i samme aflønningsgruppe som medlemmer af den daglige ledelse og risikotagere, kan også være et tegn på, at deres arbejde har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil. Ved fastlæggelsen af aflønningsgruppen bør der ikke tages hensyn til den aflønning, der betales til medarbejdere i kontrolfunktioner og støttefunktioner samt til medlemmer af ledelsesorganet i dets tilsynsfunktion. Ved anvendelsen af dette kriterium bør der også tages hensyn til, at aflønningsniveauerne varierer mellem de forskellige jurisdiktioner. Institutterne bør have mulighed for at godtgøre, at medarbejdere, som er omfattet af den pågældende aflønningsgruppe, men som ikke opfylder nogen af de kvalitative kriterier eller andre kvantitative kriterier, ikke har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, når der tages hensyn til alle de risici, som instituttet er eller kan blive udsat for. Hvis der indføres undtagelser for medarbejdere med et højt samlet aflønningsniveau, bør dette være omfattet af en underretningsprocedure, der giver mulighed for i tide at foretage tilsynskontrol, således at man sikrer en konsekvent anvendelse af dette kriterium.
(14)
De kompetente myndigheder bør påse, at institutterne fører register over de vurderinger, der er foretaget, og over medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil, således at den kompetente myndighed og revisorer har mulighed for at tage stilling til vurderingen. Dokumentationen bør også omfatte medarbejdere, som er blevet identificeret i henhold til kriterier, der bygger på deres aflønning, men for hvem det vurderes, at deres arbejde ikke har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil.
(15)
Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som EBA har forelagt Kommissionen.
(16)
EBA har afholdt åbne offentlige høringer om udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt indhentet en udtalelse fra interessentgruppen for banker, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (4) -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
Ved denne forordning fastsættes der reguleringsmæssige tekniske standarder for kvalitative og passende kvantitative kriterier til identifikation af de medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil, jf. artikel 92, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU, på koncern-, moderselskabs- og datterselskabsniveau, herunder på institutter, der er etableret i offshorefinanscentre.
Artikel 2
Anvendelse af kriterierne
Uden at det berører den forpligtelse, som den kompetente myndighed har til at påse, at institutter overholder principperne i artikel 92, 93 og 94 i direktiv 2013/36/EU for alle medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil, jf. direktivets artikel 92, stk. 2, anses medarbejdere, som opfylder et eller flere af de kvalitative kriterier i artikel 3 i denne forordning eller et eller flere af de kvantitative kriterier i artikel 4 i denne forordning, for at have væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil.
Artikel 3
Kvalitative kriterier
Medarbejdere anses for at have væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil, hvis et eller flere af følgende kvalitative kriterier er opfyldt:
1)
medarbejderen er medlem af ledelsesorganet i dets ledelsesfunktion
2)
medarbejderen er medlem af ledelsesorganet i dets tilsynsfunktion
3)
medarbejderen er medlem af den daglige ledelse
4)
medarbejderen er ansvarlig for og står over for ledelsesorganet til ansvar for aktiviteterne i den uafhængige risikostyringsfunktion, compliancefunktion eller interne revisionsfunktion
5)
medarbejderen har det overordnede ansvar for risikostyring i en forretningsenhed som defineret i artikel 142, stk. 1, nr. 3), i forordning (EU) nr. 575/2013, som har fået tildelt intern kapital i henhold til artikel 73 i direktiv 2013/36/EU, der udgør mindst 2 % af instituttets interne kapital (en »væsentlig forretningsenhed«)
6)
medarbejderen er leder af en væsentlig forretningsenhed
7)
medarbejderen har ledelsesmæssigt ansvar i en af de funktioner, der er omhandlet i nr. 4), eller i en væsentlig forretningsenhed og rapporterer direkte til en medarbejder, der er identificeret i henhold til nr. 4) eller 5)
8)
medarbejderen har ledelsesmæssigt ansvar i en væsentlig forretningsenhed og rapporterer direkte til den medarbejder, der er leder af den pågældende enhed
9)
medarbejderen er leder af en funktion, der er ansvarlig for juridiske anliggender, finansielle anliggender, herunder skatte- og budgetspørgsmål, menneskelige ressourcer, aflønningspolitik, informationsteknologi eller økonomisk analyse
10)
medarbejderen er ansvarlig for eller er medlem af et udvalg, der er ansvarligt for styring af en risikokategori, der er omhandlet i artikel 79-87 i direktiv 2013/36/EU, undtagen kreditrisiko og markedsrisiko
11)
for så vidt angår kreditrisikoeksponeringer med en nominel værdi pr. transaktion, som udgør 0,5 % af instituttets egentlige kernekapital, og som er på mindst 5 mio. EUR:
a)
medarbejderen er ansvarlig for udarbejdelse af låneforslag eller strukturering af kreditprodukter, som kan resultere i sådanne kreditrisikoeksponeringer, eller
b)
medarbejderen har beføjelse til at træffe, godkende eller nedlægge veto mod en beslutning vedrørende sådanne kreditrisikoeksponeringer, eller
c)
medarbejderen er medlem af et udvalg, som har beføjelse til at træffe de beslutninger, der er omhandlet i litra a) eller b)
12)
for så vidt angår et institut, for hvilket undtagelsen for mindre handelsbeholdningsaktiviteter, jf. artikel 94 i forordning (EU) nr. 575/2013, ikke finder anvendelse:
a)
medarbejderen har beføjelse til at træffe, godkende eller nedlægge veto mod en beslutning vedrørende handelsbeholdningstransaktioner, som samlet set overstiger en af følgende tærskler:
i)
hvis standardmetoden anvendes: et kapitalgrundlagskrav i relation til markedsrisici, som udgør 0,5 % eller derover af instituttets egentlige kernekapital, eller
ii)
hvis der med reguleringsmæssigt formål er blevet godkendt en tilgang baseret på en intern model: 5 % eller derover af instituttets value-at-risk-grænse for handelsbeholdningsengagementer baseret på et ensidigt 99 % konfidensinterval, eller
b)
medarbejderen er medlem af et udvalg, som har beføjelse til at træffe de beslutninger, der er omhandlet i litra a)
13)
medarbejderen har ledelsesmæssigt ansvar for en gruppe medarbejdere, der har individuelle beføjelser til at forpligte instituttet med hensyn til transaktioner, og en af følgende betingelser er opfyldt:
a)
summen af disse beføjelser er lig med eller overstiger en tærskel som fastsat i nr. 11), litra a), nr. 11), litra b), eller nr. 12), litra a), nr. i)
b)
hvis der med reguleringsmæssigt formål er blevet godkendt en tilgang baseret på en intern model: disse beføjelser udgør 5 % eller derover af instituttets value-at-risk-grænse for handelsbeholdningsengagementer baseret på et ensidigt 99 % konfidensinterval. Hvis instituttet ikke beregner value-at-risk på den pågældende medarbejders niveau, skal value-at-risk-tærsklerne for medarbejderne under denne medarbejders ledelse lægges sammen
14)
for så vidt angår beslutninger om at godkende eller nedlægge veto mod indførelsen af nye produkter:
a)
medarbejderen har beføjelse til at træffe sådanne beslutninger, eller
b)
medarbejderen er medlem af et udvalg, som har beføjelse til at træffe sådanne beslutninger
15)
medarbejderen har ledelsesmæssigt ansvar for en medarbejder, der opfylder et af kriterierne i nr. 1)-14).
Artikel 4
Kvantitative kriterier
1. Medarbejdere anses for at have væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil, hvis et eller flere af følgende kvantitative kriterier er opfyldt, jf. dog stk. 2-5:
a)
medarbejderen blev tildelt en samlet aflønning på 500 000 EUR eller derover i det foregående regnskabsår
b)
medarbejderen er blandt de 0,3 % af medarbejderne, oprundet til nærmeste hele tal, som blev tildelt den højeste samlede aflønning i det foregående regnskabsår
c)
medarbejderen blev i det foregående regnskabsår tildelt en samlet aflønning, der er lig med eller højere end den laveste samlede aflønning, der blev tildelt i det pågældende regnskabsår til et medlem af den daglige ledelse, eller opfylder et af kriterierne i artikel 3, nr. 1), 3), 5), 6), 8), 11), 12), 13) eller 14).
2. Et kriterium som omhandlet i stk. 1 anses ikke for at være opfyldt, hvis instituttet vurderer, at medarbejderens arbejde ikke har væsentlig indflydelse på virksomhedens risikoprofil, fordi medarbejderen eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører:
a)
kun udfører arbejde og har beføjelser i en forretningsenhed, som ikke er en væsentlig forretningsenhed, eller
b)
ikke har væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risikoprofil i kraft af det arbejde, der udføres.
3. Betingelsen i stk. 2, litra b), vurderes på grundlag af objektive kriterier, der tager hensyn til alle relevante risiko- og resultatindikatorer, som instituttet anvender til at identificere, styre og overvåge risici i henhold til artikel 74 i direktiv 2013/36/EU, og på grundlag af medarbejderens eller medarbejderkategoriens opgaver og beføjelser og disses indflydelse på instituttets risikoprofil sammenlignet med den indflydelse, som arbejde udført af medarbejdere, der er identificeret på grundlag af kriterierne i artikel 3 i denne forordning, har.
4. Institutter skal underrette den kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet med dem, om anvendelsen af stk. 2 i sammenhæng med kriterierne i stk. 1, litra a). Af underretningen skal fremgå, på hvilket grundlag instituttet har vurderet, at den pågældende medarbejder eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, opfylder en af betingelserne i stk. 2, og den skal i påkommende tilfælde indeholde den vurdering, der er foretaget af instituttet i henhold til stk. 3.
5. Et instituts anvendelse af stk. 2 på en medarbejder, som blev tildelt en samlet aflønning på 750 000 EUR eller derover i det foregående regnskabsår, eller i sammenhæng med kriteriet i stk. 1, litra b), er betinget af forudgående samtykke fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet med instituttet.
Den kompetente myndighed giver kun sit forudgående samtykke, hvis instituttet kan godtgøre, at en af betingelserne i stk. 2 er opfyldt, under hensyn til, for så vidt angår betingelsen i stk. 2, litra b), vurderingskriterierne i stk. 3.
Hvis medarbejderen blev tildelt en samlet aflønning på 1 000 000 EUR eller derover i det foregående regnskabsår, giver den kompetente myndighed kun sit forudgående samtykke i ekstraordinære tilfælde. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel skal den kompetente myndighed underrette Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, før den giver sit samtykke med hensyn til en sådan medarbejder.
Artikel 5
Beregning af den tildelte aflønning
1. Ved anvendelsen af denne forordning værdiansættes aflønning, som er blevet tildelt, men endnu ikke udbetalt, pr. datoen for tildelingen, uden at der tages hensyn til anvendelsen af den diskonteringssats, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra g), nr. iii), i direktiv 2013/36/EU, eller nedsat udbetaling som følge af tilbagebetaling, fradrag eller andet. Alle beløb beregnes brutto og på fuldtidsækvivalentbasis.
2. Ved anvendelsen af artikel 4, stk. 1, litra b) og c), kan den tildelte aflønning betragtes særskilt for hver medlemsstat og hvert tredjeland, hvor instituttet er etableret, og medarbejderne skal henregnes til det land, hvor de udfører den overvejende del af deres arbejde.
Artikel 6
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. marts 2014.
KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 604/2014,
annettu 4 päivänä maaliskuuta 2014,
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU täydentämisestä teknisillä sääntelystandardeilla laadullisista ja asianmukaisista määrällisistä perusteista sellaisten henkilöstöryhmien yksilöimiseksi, joiden ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (1) ja erityisesti sen 94 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Direktiivissä 2013/36/EU ja erityisesti sen 74 artiklassa edellytetään, että laitoksilla on toimivat hallinnointi- ja ohjausjärjestelmät ja tehokkaat menettelyt sellaisten riskien tunnistamiseksi, hallitsemiseksi, seuraamiseksi ja raportoimiseksi, joita niihin kohdistuu tai saattaa kohdistua. Näiden järjestelmien ja menettelyjen on oltava kattavia ja suhteutettuja laitoksen liiketoimintamalliin ja toimintaan liittyvien riskien luonteeseen, laajuuteen ja monimuotoisuuteen. Niissä on muun muassa otettava huomioon kyseisen direktiivin 79-87 artiklassa yksilöidyt riskit. Toimivaltaiset viranomaiset arvioivat järjestelmiä ja menettelyjä vakavaraisuuden arviointiprosessin yhteydessä direktiivin 97 artiklan mukaisesti. Laitokset ottavat havaitut riskit huomioon direktiivin 73 artiklan mukaisessa sisäisen pääoman riittävyyden arvioinnissa.
(2)
Direktiivillä 2013/36/EU luodussa vakavaraisuusvalvonnan kehyksessä edellytetään, että kaikki laitokset yksilöivät kaikki henkilöstön jäsenet, joiden ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin. Perusteissa, joiden mukaan arvioidaan, kuinka merkittävästi henkilöstön jäsenten ammatillinen toiminta vaikuttaa laitoksen riskiprofiiliin, olisi otettava huomioon kyseisten henkilöstön jäsenten mahdollinen vaikutus laitoksen riskiprofiiliin heidän toimivaltansa ja vastuidensa sekä laitoksen riski- ja suoritusindikaattoreiden perusteella. Arvioinnissa olisi otettava huomioon laitoksen sisäinen organisaatio sekä sen toiminnan luonne, laajuus ja monimuotoisuus. Perusteissa olisi otettava täysimittaisesti huomioon kaikki riskit, joita kyseiseen laitokseen tai konserniin kohdistuu tai saattaa kohdistua. Tämän olisi mahdollistettava myös se, että laitokset tarjoavat palkitsemisjärjestelmässä asianmukaisia kannustimia, joilla taataan henkilöstön harkitseva käyttäytyminen, sekä varmistettava, että sellaisten henkilöstön jäsenten yksilöinnissä, joiden ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin, otetaan huomioon eri toimintojen riskitaso laitoksessa.
(3)
Euroopan pankkiviranomainen, jäljempänä ’EPV’, julkaisi vuonna 2012 tulokset tutkimuksesta, jossa oli selvitetty Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean (CEBS) palkitsemisjärjestelmistä ja -käytännöistä antamien ohjeiden, jäljempänä ’CEBSin ohjeet’, kansallista täytäntöönpanoa ja soveltamista käytäntöön. Ohjeet sisälsivät yleisiä perusteita, joilla voitiin arvioida, kuinka merkittävästi henkilöstön jäsenten ammatillinen toiminta vaikuttaa laitoksen riskiprofiiliin. Tutkimus osoitti, että tavat, joilla laitokset ja toimivaltaiset viranomaiset olivat panneet täytäntöön Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/48/EY (2) annetut palkitsemissäännökset, eivät olleet johtaneet riittävään yhdenmukaisuuteen. Palkitsemiskäytännöissä oli yhä liian suuria eroja, eikä varsinkaan henkilöstön jäsenten yksilöintiperusteissa otettu riittävästi huomioon heidän ammatillisen toimintansa vaikutusta laitoksen riskiprofiiliin. Eri laitosten ja jäsenvaltioiden tavoissa yksilöidä henkilöstön jäseniä oli yhä huomattavia eroja. Sen vuoksi näiden teknisten sääntelystandardien olisi perustuttava direktiivin 2006/48/EY ja CEBSin ohjeiden soveltamisesta saatuihin kokemuksiin, ja niillä olisi pyrittävä suurempaan yhdenmukaisuuteen. EPV antaa myöhemmin direktiivin 2013/36/EU periaatteiden mukaiset, hyviä palkitsemisjärjestelmiä koskevat uudet ohjeet kyseisen direktiivin 75 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(4)
Olisi vahvistettava selkeät laadulliset ja asianmukaiset määrälliset perusteet, joilla yksilöidään sellaiset keskeiset henkilöstöryhmät, joiden ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisen lähestymistavan noudattaminen koko unionissa ja kattaa yhteinen joukko kaikkein merkityksellisimpiä riskejä. Kaikkien kyseisillä perusteilla yksilöityjen henkilöstöryhmien on direktiivin 2013/36/EU 94 artiklan 2 kohdan mukaisesti oltava henkilöstöä, jonka ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin. Laitosten olisi myös otettava huomioon sisäisissä menettelyissään suoritettujen omien riskinarviointiensa tulokset. Toimivaltaisten viranomaisten olisi varmistettava kaikkien sellaisten henkilöstön jäsenten täydellinen yksilöiminen, joiden ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiilin.
(5)
Ylimmän hallintoelimen jäsenet ovat viime kädessä vastuussa laitoksesta, sen strategiasta ja toiminnasta, ja sen vuoksi heillä saattaa aina olla merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin. Tämä pätee sekä johtamistoimintoaan hoitavan ylimmän hallintoelimen jäseniin, jotka tekevät päätöksiä, että valvontatoimintoaan hoitavan ylimmän hallintoelimen jäseniin, jotka valvovat päätöksentekoprosessia ja kyseenalaistavat tehtyjä päätöksiä.
(6)
Toimiva johto ja johtavassa asemassa olevat henkilöstön jäsenet, jotka vastaavat laitoksessa olennaisista liiketoimintayksiköistä, tiettyjen riskiluokkien kuten likviditeettiriskin, operatiivisen riskin tai korkoriskin hallinnasta ja valvontatoiminnoista, ovat vastuussa yrityksen päivittäisestä johtamisesta, sen riskien hallinnasta tai valvontatoiminnoista. Näihin vastuualueisiin kuuluu strategisten tai muiden perustavanlaatuisten päätösten tekeminen yrityksen toiminnasta tai sovellettavasta valvontakehyksestä. Yrityksen ottamat riskit ja tapa, jolla niitä hallitaan, ovat tärkeimpiä laitoksen riskiprofiilin vaikuttavia tekijöitä.
(7)
Niiden toimintojen lisäksi, joiden vastuulla on uuden liiketoiminnan luominen, sellaiset toiminnot, jotka vastaavat yrityksen toiminnan kannalta ratkaisevan tärkeän sisäisen tuen tarjoamisesta ja joilla on toimivalta tehdä itsenäisiä päätöksiä kyseisillä aloilla, altistavat laitoksen olennaisille operatiivisille ja muille riskeille. Sen vuoksi myös tällaisia toimintoja hoitavien henkilöstön jäsenten ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin.
(8)
Luottoriskejä ja markkinariskejä otetaan yleensä liiketoiminnan luomiseksi. Sen vuoksi näitä riskejä aiheuttavien toimintojen vaikutusta riskiprofiiliin voidaan arvioida käyttämällä perusteita, jotka pohjautuvat toimivallan rajoihin, jotka lasketaan vähintään kerran vuodessa pääomalukujen ja sääntelytarkoituksiin käytettyjen menetelmien pohjalta. Luottoriskeihin sovelletaan de minimis -kynnysarvoa sen varmistamiseksi, että perusteita sovelletaan pienissä laitoksissa oikeasuhteisesti.
(9)
Sellaisten henkilöstön jäsenten yksilöintiperusteissa, joiden ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin, olisi otettava huomioon, että tietyt laitokset voidaan vapauttaa kaupankäyntivarastoa koskevista vaatimuksista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (3) nojalla ja että kyseiset rajat määritetään eri tavoin riippuen menetelmästä, jota laitos käyttää pääomavaatimusten laskemiseen.
(10)
Koska henkilöstö, jonka aloitteeseen tietty päätös perustuu, vaikuttaa usein kyseisen päätöksen tuloksiin, kun taas virallinen päätösvalta kuuluu korkeammassa asemassa oleville henkilöstön jäsenille tai komiteoille, perusteissa olisi otettava huomioon tällaisten päätöksentekoprosessien olennaiset osat.
(11)
Johtavassa asemassa olevat henkilöstön jäsenet vastaavat johtamansa alan liiketoiminnoista. Sen vuoksi olisi varmistettava asianmukaisten perusteiden avulla, että henkilöstön jäsenet yksilöidään jäseniksi, joilla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin, jos he vastaavat henkilöstöryhmistä, joiden toiminnalla saattaa olla merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin. Tämä käsittää tilanteet, joissa johtavassa asemassa olevien henkilöstön jäsenten yksittäisten alaisten toiminnalla ei ole merkittävää vaikutusta laitoksen riskiprofiiliin mutta joissa alaisten toiminta on kokonaisuutena tarkasteltuna niin laajaa, että sillä saattaa olla tällainen vaikutus riskiprofiiliin.
(12)
Laadullisten perusteiden lisäksi olisi vahvistettava asianmukaiset määrälliset perusteet sellaisten henkilöstöryhmien yksilöimiseksi, joiden ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin. Henkilöstön jäsenille myönnettyjen palkkioiden kokonaismäärä riippuu pääasiassa siitä, missä määrin he myötävaikuttavat laitoksen liiketoimintatavoitteiden saavuttamiseen, ja sen vuoksi palkkioiden määrä riippuu myös heidän vastuualueistaan, tehtävistään, pätevyydestään ja taidoistaan sekä henkilöstön ja laitoksen suorituskyvystä. Jos henkilöstön jäsenelle myönnettyjen palkkioiden kokonaismäärä ylittää asianmukaisen kynnysarvon, on kohtuullista olettaa tämän liittyvän siihen, missä määrin kyseinen henkilöstön jäsenen myötävaikuttaa laitoksen liiketoimintatavoitteiden saavuttamiseen, sekä vaikutukseen, joka hänen ammatillisella toiminnallaan on laitoksen riskiprofiiliin. Sen vuoksi on asianmukaista, että määrälliset perusteet pohjautuvat henkilöstön jäsenen saamien palkkioiden absoluuttiseen kokonaismäärään ja suhteelliseen kokonaismäärään verrattuna saman laitoksen muiden henkilöstön jäsenten saamiin palkkioihin. Määrällisiä perusteita sovellettaessa olisi tarvittaessa otettava huomioon, että palkitsemisen taso on erilainen eri lainkäyttöalueilla. Olisi vahvistettava selkeät ja asianmukaiset kynnysarvot sellaisten henkilöstön jäsenten yksilöimiseksi, joiden ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin, ottaen huomioon EPV:n ja toimivaltaisten viranomaisten keräämät tiedot. Määrällisten perusteiden pohjalta tehdään vahva oletus siitä, että tietyillä henkilöstön jäsenillä on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin. Määrällisiin perusteisiin pohjautuvia oletuksia ei saisi kuitenkaan käyttää, jos laitokset toteavat objektiivisten lisäedellytysten perusteella, että kyseisillä henkilöstön jäsenillä ei tosiasiassa ole merkittävää vaikutusta laitoksen riskiprofiiliin ottaen huomioon kaikki riskit, joita laitokseen kohdistuu tai saattaa kohdistua. Näiden perusteiden mukaan yksilöityjen eniten ansaitsevien henkilöstön jäsenten poissulkemiseen olisi saatava toimivaltaisen viranomaisen lupa, jotta varmistettaisiin perusteiden tehokas ja johdonmukainen soveltaminen. Ennen kuin toimivaltainen viranomainen hyväksyy sellaisen (suurituloisen) henkilöstön jäsenen poissulkemisen, joka on palkittu yli 1 000 000 eurolla, sen on ilmoitettava asiasta EPV:lle, jotta varmistettaisiin perusteiden johdonmukainen soveltaminen erityisesti tällaisissa poikkeustapauksissa. Yksilöintiprosessin, poissulkemiset mukaan luettuina, olisi joka tapauksessa kuuluttava aina vakavaraisuuden arvioinnin piiriin direktiivin 2013/36/EU 92 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(13)
Jos henkilöstön jäsen kuuluu samaan palkkaryhmään kuin toimiva johto tai riskinottoa edellyttävissä tehtävissä toimivat henkilöt, tämä voi myös olla osoitus siitä, että henkilöstön jäsenen ammatillisella toiminnalla on merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin. Palkkaryhmää määritettäessä ei saisi ottaa huomioon valvonta- ja tukitoimintoja hoitaville henkilöstön jäsenille ja valvontatoimintoaan hoitavan ylimmän hallintoelimen jäsenille maksettuja palkkioita. Tätä perustetta sovellettaessa olisi otettava huomioon myös se, että palkitsemisen tasot ovat erilaiset eri lainkäyttöalueilla. Laitoksilla olisi oltava mahdollisuus osoittaa, että henkilöstön jäsenillä, jotka kuuluvat kyseiseen palkkaryhmään mutta eivät täytä mitään laadullisista tai muista määrällisistä perusteista, ei ole merkittävää vaikutusta laitoksen riskiprofiiliin ottaen huomioon kaikki riskit, joita laitokseen kohdistuu tai saattaa kohdistua. Jos tätä perustetta ei sovelleta henkilöstön jäseniin, joiden saamien palkkioiden kokonaismäärä on suuri, heidän poissulkemiseensa olisi sovellettava ilmoitusmenettelyä, jotta varmistettaisiin tämän perusteen johdonmukainen soveltaminen.
(14)
Toimivaltaisten viranomaisten olisi varmistettava, että laitokset tallentavat tiedot suoritetusta arvioinnista ja henkilöstön jäsenistä, joiden ammatillisella toiminnalla on katsottu olevan merkittävä vaikutus laitosten riskiprofiiliin, jotta toimivaltainen viranomainen ja tilintarkastajat voivat tarkistaa kyseisen arvioinnin. Dokumentoitaviin tietoihin olisi kuuluttava tiedot myös sellaisista henkilöstön jäsenistä, joka on yksilöity palkitsemisperusteilla mutta joiden ammatillisella toiminnalla ei ole arvioitu olevan merkittävää vaikutusta laitoksen riskiprofiiliin.
(15)
Tämä asetus perustuu teknisten sääntelystandardien luonnoksiin, jotka EPV on toimittanut komissiolle.
(16)
EPV on järjestänyt avoimen julkisen kuulemisen niistä teknisten sääntelystandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (4) 37 artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
Tässä asetuksessa vahvistetaan tekniset sääntelystandardit laadullisista ja asianmukaisista määrällisistä perusteista, joilla yksilöidään konserni-, emoyritys- ja tytäryritystasolla, offshore-rahoituskeskukset mukaan luettuina, henkilöstöryhmät, joiden ammatillisella toiminnalla on olennainen vaikutus direktiivin 2013/36/EU 92 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun laitoksen riskiprofiiliin.
2 artikla
Perusteiden soveltaminen
Henkilöstön jäsenillä, jotka täyttävät jonkin tämän asetuksen 3 artiklassa vahvistetuista laadullisista perusteista tai jonkin tämän asetuksen 4 artiklassa vahvistetuista määrällisistä perusteista, on katsottava olevan merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toimivaltaiselle viranomaiselle määrättyä velvollisuutta huolehtia siitä, että laitokset noudattavat direktiivin 2013/36/EU 92, 93 ja 94 artiklassa säädettyjä periaatteita kaikkien niiden henkilöstöryhmien osalta, joiden ammatillisella toiminnalla on direktiivin 2013/36/EU 92 artiklan 2 kohdan mukaisesti olennainen vaikutus laitoksen riskiprofiiliin.
3 artikla
Laadulliset perusteet
Henkilöstön jäsenellä katsotaan olevan merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin, jos jokin seuraavista laadullisista perusteista täyttyy:
1)
henkilöstön jäsen on johtamistoimintoaan hoitavan ylimmän hallintoelimen jäsen;
2)
henkilöstön jäsen on valvontatoimintoaan hoitavan ylimmän hallintoelimen jäsen;
3)
henkilöstön jäsen on toimivan johdon jäsen;
4)
henkilöstön jäsen on tili- ja vastuuvelvollinen ylimmälle hallintoelimelle riippumattoman riskienhallintatoiminnon, säännösten noudattamista valvovan toiminnon tai sisäisen tarkastustoiminnon toiminnasta;
5)
henkilöstön jäsenellä on kokonaisvastuu riskienhallinnasta asetuksen (EU) N:o 575/2013 142 artiklan 1 kohdan 3 alakohdassa määritellyssä liiketoimintayksikössä, jolle on jaettu direktiivi 2013/36/EU 73 artiklan mukaisesti sisäistä pääomaa, joka on vähintään 2 prosenttia laitoksen sisäisestä pääomasta, jäljempänä ’olennainen liiketoimintayksikkö’;
6)
henkilöstön jäsen johtaa olennaista liiketoimintayksikköä;
7)
henkilöstön jäsenellä on johtamisvastuuta 4 kohdassa tarkoitetussa toiminnossa tai olennaisessa liiketoimintayksikössä, ja hän raportoi suoraan 4 tai 5 kohdan nojalla yksilöidylle henkilöstön jäsenelle;
8)
henkilöstön jäsenellä on johtamisvastuuta olennaisessa liiketoimintayksikössä, ja hän raportoi suoraan kyseistä yksikköä johtavalle henkilöstön jäsenelle;
9)
henkilöstön jäsen johtaa toimintoa, joka vastaa oikeudellisista asioista, raha-asioista, verotus ja budjetointi mukaan luettuina, henkilöresursseista, palkitsemisjärjestelmästä, tietotekniikasta tai taloudellisesta analyysistä;
10)
henkilöstön jäsen vastaa komiteasta, joka on vastuussa jostakin muusta direktiivin 2013/36/EU 79-87 artiklassa mainitusta riskiluokasta kuin luotto- ja markkinariskeistä, tai on tällaisen komitean jäsen;
11)
kun on kyse luottoriskeistä, joiden nimellisarvo liiketoimea kohden on 0,5 prosenttia laitoksen ydinpääomasta ja vähintään 5 miljoonaa euroa, henkilöstön jäsen
a)
vastaa sellaisten luottotarjousten alullepanosta tai sellaisten luottotuotteiden strukturoinnista, jotka voivat aiheuttaa tällaisia luottoriskejä; tai
b)
on toimivaltainen tekemään, hyväksymään tai estämään vetollaan tällaisia luottoriskejä koskevan päätöksen; tai
c)
on jäsenenä komiteassa, joka on toimivaltainen tekemään a tai b alakohdassa tarkoitettuja päätöksiä;
12)
kun on kyse laitoksesta, johon ei sovelleta asetuksen (EU) N:o 575/2013 94 artiklassa säädettyä, kaupankäyntivarastoon liittyvää vähäistä liiketoimintaa koskevaa poikkeusta, henkilöstön jäsen
a)
on toimivaltainen tekemään, hyväksymään tai estämään vetollaan päätöksen kaupankäyntivarastoon liittyvistä liiketoimista, jotka yhteenlaskettuina ylittävät jonkin seuraavista kynnysarvoista:
i)
markkinariskeihin liittyvä omien varojen vaatimus, joka on vähintään 0,5 prosenttia laitoksen ydinpääomasta, jos käytetään standardimenetelmää; tai
ii)
vähintään 5 prosenttia kaupankäyntivarastoon liittyville vastuille 99 prosentin yksisuuntaisella luottamusvälillä ilmoitetusta laitoksen sisäisestä value-at-risk-rajasta, jos sisäiseen malliin perustuva menetelmä hyväksytään sääntelytarkoituksiin; tai
b)
on jäsenenä komiteassa, joka on toimivaltainen tekemään a alakohdassa tarkoitettuja päätöksiä;
13)
henkilöstön jäsenellä on johtamisvastuuta sellaisten henkilöstön jäsenten muodostamaan ryhmään nähden, joista kullakin on toimivalta toteuttaa laitoksen nimissä liiketoimia, ja jompikumpi seuraavista edellytyksistä täyttyy:
a)
kyseisten toimivaltojen summa vastaa 11 alakohdan a tai b alakohdassa tai 12 alakohdan a alakohdan i alakohdassa säädettyä kynnysarvoa tai ylittää sen;
b)
kyseiset toimivallat ovat vähintään 5 prosenttia kaupankäyntivarastoon liittyville vastuille 99 prosentin yksisuuntaisella luottamusvälillä ilmoitetusta laitoksen sisäisestä value-at-risk-rajasta, jos sisäiseen malliin perustuva menetelmä hyväksytään sääntelytarkoituksiin. Jos laitos ei laske value-at-risk-lukua kyseisen henkilöstön jäsenen tasolla, hänen alaisuudessaan toimivien henkilöstön jäsenten value-at-risk-rajat on laskettava yhteen;
14)
kun on kyse päätöksistä, joilla hyväksytään tai estetään vetolla uusien tuotteiden käyttöönotto, henkilöstön jäsen
a)
on toimivaltainen tekemään tällaisia päätöksiä; tai
b)
on jäsenenä komiteassa, joka on toimivaltainen tekemään tällaisia päätöksiä;
15)
henkilöstön jäsenellä on johtamisvastuuta sellaiseen henkilöstön jäseneen nähden, joka täyttää jonkin 1-14 alakohdassa säädetyistä perusteista.
4 artikla
Määrälliset perusteet
1. Jollei 2-5 kohdasta muuta johdu, henkilöstön jäsenellä katsotaan olevan merkittävä vaikutus laitoksen riskiprofiiliin, jos jokin seuraavista määrällisistä perusteista täyttyy:
a)
henkilöstön jäsenen edellisellä tilikaudella saamien palkkioiden kokonaismäärä on vähintään 500 000 euroa;
b)
henkilöstön jäsen kuuluu siihen 0,3 prosentin osuuteen henkilöstön jäsenistä (määrä pyöristettynä lähimpään kokonaislukuun), jonka saamien palkkioiden kokonaismäärä oli suurin edellisellä tilikaudella;
c)
henkilöstön jäsenen edellisellä tilikaudella saamien palkkioiden kokonaismäärä on vähintään yhtä suuri kuin pienin toimivan johdon jäsenen kyseisellä tilikaudella saamien palkkioiden kokonaismäärä tai täyttää jonkin 3 artiklan 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 tai 14 alakohdassa säädetyistä perusteista.
2. Edellä 1 kohdassa säädetyn perusteen ei katsota täyttyvän, jos laitos toteaa, ettei henkilöstön jäsenen ammatillisella toiminnalla ole merkittävää vaikutusta laitoksen riskiprofiilin, koska
a)
kyseinen henkilöstön jäsen tai henkilöstöryhmä, johon hän kuuluu, harjoittaa ammatillista toimintaa ja on toimivaltainen ainoastaan sellaisessa liiketoimintayksikössä, joka ei ole olennainen liiketoimintayksikkö; tai
b)
kyseisellä henkilöstön jäsenellä tai henkilöstöryhmällä, johon hän kuuluu, ei ole merkittävää vaikutusta olennaisen liiketoimintayksikön riskiprofiiliin kyseisen jäsenen tai ryhmän harjoittamassa ammatillisessa toiminnassa.
3. Edellä 2 kohdan b alakohdassa säädettyä edellytystä on arvioitava objektiivisilla perusteilla, joissa otetaan huomioon kaikki olennaiset riski- ja suoritusindikaattorit, joita laitos käyttää tunnistaakseen, hallitakseen ja seuratakseen riskejä direktiivin 2013/36/EU 74 artiklan mukaisesti, sekä sen pohjalta, mitkä ovat henkilöstön jäsenen tai henkilöstöryhmän tehtävät ja toimivallat ja niiden vaikutus laitoksen riskiprofiilin verrattuna tämän asetuksen 3 artiklassa säädetyillä perusteilla yksilöityjen henkilöstön jäsenten ammatillisen toiminnan vaikutukseen.
4. Jos laitos soveltaa 2 kohtaa 1 kohdan a alakohdassa säädettyyn perusteeseen, sen on ilmoitettava asiasta vakavaraisuusvalvonnastaan vastaavalle toimivaltaiselle viranomaiselle. Ilmoituksessa on esitettävä, millä perusteella laitos on todennut, että kyseinen henkilöstön jäsen tai henkilöstöryhmä, johon hän kuuluu, täyttää jonkin 2 kohdassa säädetyistä edellytyksistä, ja siihen on tarvittaessa liitettävä laitoksen 3 kohdan mukaisesti tekemä arviointi.
5. Jos laitos aikoo soveltaa 2 kohtaa henkilöstön jäseneen, jonka edellisellä tilikaudella saamien palkkioiden kokonaismäärä on vähintään 750 000 euroa, tai 1 kohdan b alakohdassa säädettyyn perusteeseen, kyseisen kohdan soveltamiseen on saatava laitoksen vakavaraisuusvalvonnasta vastaavan toimivaltaisen viranomaisen ennakkolupa.
Toimivaltainen viranomaisen saa antaa ennakkoluvan vain, jos laitos pystyy osoittamaan, että jokin 2 kohdassa säädetyistä edellytyksistä täyttyy, ottaen huomioon 3 kohdassa säädetyt arviointiperusteet 2 kohdan b alakohdassa säädetyn edellytyksen osalta.
Jos henkilöstön jäsenen edellisellä tilikaudella saamien palkkioiden kokonaismäärä on vähintään 1 000 000 euroa, toimivaltainen viranomainen saa antaa ennakkoluvan vain poikkeustapauksissa. Ennen kuin toimivaltainen viranomainen antaa tällaista henkilöstön jäsentä koskevan luvan, se on ilmoitettava asiasta Euroopan pankkiviranomaiselle, jotta varmistetaan tämän artiklan johdonmukainen soveltaminen.
5 artikla
Myönnettyjen palkkioiden laskeminen
1. Sovellettaessa tätä asetusta myönnettyjen mutta vielä maksamattomien palkkioiden arvot on määritettävä kyseisten palkkioiden myöntämispäivän arvoiksi ottamatta huomioon direktiivin 2013/36/EU 94 artiklan 1 kohdan g alakohdan iii alakohdassa tarkoitettua diskonttokoron soveltamista tai jo aiemmin ansaittujen palkkioiden vähennyksiä, jotka on tehty takaisinperintänä, riskiperusteisina alennuksina tai muulla tavoin. Kaikki määrät on laskettava bruttomääräisinä ja kokopäivätyötä vastaavina.
2. Sovellettaessa 4 artiklan 1 kohdan b ja c alakohtaa myönnettyjä palkkioita voidaan tarkastella kunkin sellaisen jäsenvaltion ja kolmannen maan osalta erikseen, jossa laitoksella on toimipaikka, jolloin henkilöstön jäsenet luokitellaan siihen maahan, jossa he pääasiallisesti harjoittavat toimintaansa.
6 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 4 päivänä maaliskuuta 2014.