RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 559/2014
af 6. maj 2014
om oprettelse af fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2
(EØS-relevant tekst)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 187 og artikel 188, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Offentlig-private partnerskaber i form af fælles teknologiinitiativer blev først nævnt i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF (2).
(2)
I Rådets beslutning 2006/971/EF (3) udpeges konkrete offentlig-private partnerskaber, der skal støttes, herunder et offentlig-privat partnerskab om det fælles teknologiinitiativ vedrørende brændselsceller og brint.
(3)
Kommissionens meddelelse med titlen: »Europa 2020 En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (»Europa 2020-strategien«) godkendt af Europa-Parlamentet og Rådet understreger behovet for at udvikle gunstige betingelser for investeringer i viden og innovation med henblik på at opnå intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i Unionen.
(4)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (4) oprettede Horisont 2020 - rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) (»Horisont 2020«). Horisont 2020 har til hensigt at opnå en større indvirkning med hensyn til forskning og innovation ved at kombinere Horisont 2020 og midler fra den private sektor i offentlig-private partnerskaber inden for centrale områder, hvor forskning og innovation kan bidrage til at opfylde Unionens overordnede mål om konkurrenceevne, øge virkningen af private investeringer og hjælpe med at tackle samfundsmæssige udfordringer. Disse partnerskaber bør bygge på et langsigtet engagement, herunder et afbalanceret bidrag fra alle partnere, og de bør være ansvarlige for at nå deres mål og være i overensstemmelse med Unionens strategiske mål inden for forskning, udvikling og innovation. Disse partnerskaber bør styres og fungere på en åben, gennemsigtig og effektiv måde og give en lang række interesseparter, der er aktive på deres specifikke områder, mulighed for at deltage. I overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1291/2013 kan Unionens deltagelse i disse partnerskaber tage form af finansielle bidrag til fællesforetagender, der oprettes på basis af artikel 187 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde i henhold til afgørelse nr. 1982/2006/EF.
(5)
I henhold til forordning (EU) nr. 1291/2013 og Rådets afgørelse 2013/743/EU (5) bør der ydes yderligere støtte til fællesforetagender, der oprettes i henhold til afgørelse nr. 1982/2006/EF på de vilkår, der anføres i afgørelse 2013/743/EU.
(6)
Fællesforetagendet for brændselsceller og brint, som blev oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 521/2008 (6) har påvist potentialet ved brint som energivektor og brændselsceller som energiomdannere for at bane vejen for rene systemer, der mindsker udledningerne, øger energiforsyningssikkerheden og stimulerer økonomien. Den foreløbige evaluering af fællesforetagendet for brændselsceller og brint fastlagt i meddelelsen fra Kommissionen i 2011 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen: »Partnerskaber om forskning og innovation« har vist, at foretagendet har tjent som platform for skabelse af et stærkt partnerskab, udnyttelse af offentlig og privat finansiering og effektiv inddragelse af industrien, navnlig SMV'er. Denne evaluering anbefalede også en øgning i aktiviteterne på området for produktion, lagring og distribution af brint, som er blevet indarbejdet i de nye målsætninger. Fællesforetagendets forskningsområde bør således fortsat støttes med det mål at udvikle en portefølje af rene, effektive og billige løsninger helt frem til det punkt, hvor de kan markedsføres.
(7)
Et nyt fællesforetagende (»fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2«) bør oprettes til gennemførelsen af det nye fælles teknologiinitiativ om brændselsceller og brint og bør erstatte og efterfølge fællesforetagendet for brændselsceller og brint.
(8)
I den fortsatte støtte til programmet for forskning i brændselsceller og brint bør der også tages hensyn til erfaringerne fra aktiviteterne under fællesforetagendet for brændselsceller og brint, herunder resultaterne af Kommissionens første foreløbige evaluering og resultaterne af interessenternes anbefalinger. Denne fortsatte støtte bør gennemføres ved anvendelsen af mere velegnede strukturer og regler, der er bedre egnede til formålet, for at øge effektiviteten og sikre forenkling. Med henblik herpå skal fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 vedtage finansielle bestemmelser, der gælder specifikt for dets behov, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (7).
(9)
De andre medlemmer af fællesforetagendet for brændselsceller og brint end Unionen har skriftligt givet udtryk for deres enighed om at videreføre forskningsaktiviteterne på området for fællesforetagendet for brændselsceller og brint inden for en struktur, der er bedre tilpasset til et offentlig-privat partnerskab. Det er hensigtsmæssigt, at de andre medlemmer af fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 end Unionen i et godkendelsesbrev accepterer de vedtægter, der findes i denne forordnings bilag.
(10)
For at opfylde sine målsætninger skal fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 yde finansiel støtte til deltagerne, hovedsageligt i form af tilskud på baggrund af åbne indkaldelser af konkurrerende forslag.
(11)
Bidrag fra andre medlemmer end Unionen og deres konstituerende enheder eller deres associerede enheder bør ikke kun vedrøre fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2's administrative omkostninger og den samfinansiering, der kræves for at gennemføre forsknings- og innovationsaktioner, som støttes af fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2. Deres bidrag bør også dække supplerende aktiviteter, som skal gennemføres af de andre medlemmer end Unionen eller deres konstituerende enheder eller deres associerede enheder som fastlagt i en supplerende aktivitetsplan. For at få et retvisende overblik over disse supplerende aktiviteters løftestangseffekt bør de udgøre bidrag til det overordnede fælles teknologiinitiativ vedrørende brændselsceller og brint.
(12)
Enhver godkendt institution kan blive deltager eller koordinator i udvalgte projekter. Alt efter specifikke politiske krav eller foranstaltningens karakter eller formål kan det kræves, at deltagerne er konstituerende enheder hos et andet medlem end Unionen, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 (8).
(13)
De særlige egenskaber ved brændselscelle- og brintsektoren, navnlig at den stadig er en præmatur sektor uden umiddelbare muligheder for investeringsafkast, og at de primære fordele ved den er af samfundsmæssig karakter, berettiger, at Unionens bidrag er højere end bidragene fra de andre medlemmer end Unionen. For at opmuntre til bredere repræsentation af de grupper, der er medlemmer af fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2, og fremme deltagelsen af nye konstituerende enheder i det fælles teknologiinitiativ bør Unionens bidrag opdeles i to rater, hvoraf den anden bør gøres betinget af yderligere forpligtelser, navnlig hos nye konstituerende enheder.
(14)
Ved vurderingen af den samlede indvirkning fra det fælles teknologiinitiativ vedrørende brændselsceller og brint vil der blive taget hensyn til investeringerne fra alle de andre juridiske enheder end Unionen, der bidrager til målsætningerne for det fælles teknologiinitiativ vedrørende brændselsceller og brint. Alle juridiske enheders omkostninger ved ekstra aktiviteter uden for arbejdsplanen for fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2, som bidrager til de mål, der er opstillet for fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2, bør anmeldes ved undertegnelsen af tilskudsaftaler. Disse samlede investeringer i det fælles teknologiinitiativ vedrørende brændselsceller og brint forventes at beløbe sig til mindst 665 000 000 EUR.
(15)
Deltagelse i indirekte aktioner, som støttes af fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2, skal ske i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1290/2013. Fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 bør desuden sikre en konsekvent anvendelse af disse regler på baggrund af relevante foranstaltninger, som vedtages af Kommissionen.
(16)
Fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 bør også anvende elektroniske midler, som forvaltes af Kommissionen, for at sikre åbenhed, gennemsigtighed og for at lette deltagelsen. Derfor bør indkaldelser af forslag, der iværksættes af fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2, også offentliggøres på den fælles deltagerportal og via andre elektroniske formidlingsmidler under Horisont 2020, som forvaltes af Kommissionen. Derudover bør fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 stille relevante oplysninger om bl.a. forslag, ansøgere, tilskud og deltagere til rådighed med henblik på at indarbejde dem i de elektroniske rapporterings- og formidlingssystemer under Horisont 2020, som forvaltes af Kommissionen, i et passende format og med en hyppighed, der svarer til Kommissionens forpligtelser med hensyn til rapportering.
(17)
Fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 bør tage OECD's definitioner af teknologisk modenhedsniveau i betragtning i forbindelse med klassificeringen af teknologisk forskning, produktudvikling og demonstrationsaktiviteter.
(18)
Unionens finansielle bidrag bør forvaltes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og de relevante regler om indirekte forvaltning, der er fastsat i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 (9).
(19)
Med henblik på forenkling bør de administrative byrder nedbringes for alle parter. Dobbelte revisioner og uforholdsmæssige mængder af dokumentation og rapportering bør undgås. Revision af modtagere af EU-midler i medfør af denne forordning bør gennemføres på en sådan måde, at den administrative byrde reduceres, jf. forordning (EU) nr. 1291/2013.
(20)
De finansielle interesser hos Unionen og de øvrige medlemmer af fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 bør beskyttes gennem passende foranstaltninger under hele udgiftsforløbet, herunder forebyggelse, afsløring og undersøgelse af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og, efter omstændighederne, med administrative og økonomiske sanktioner i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
(21)
Kommissionens interne revisor bør have samme beføjelser over for fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 som over for Kommissionen.
(22)
I lyset af fællesforetagendernes særlige karakter og aktuelle status og for at sikre kontinuitet med det syvende rammeprogram bør fællesforetagenderne være underlagt en særskilt dechargeprocedure. Uanset artikel 60, stk. 7, og artikel 209 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 bør det derfor være Europa-Parlamentet, der efter henstilling fra Rådet meddeler decharge for gennemførelsen af budgettet for fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2. Derfor bør de rapporteringskrav, der er fastsat i artikel 60, stk. 5, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 ikke finde anvendelse på Unionens finansielle bidrag til fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2, men de bør, i det omfang det er muligt, bringes i overensstemmelse med de rapporteringskrav, der er fastsat for organer i artikel 208 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. Revision af regnskaberne og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed bør foretages af Revisionsretten.
(23)
Fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 bør fungere på en åben og gennemsigtig måde og forelægge alle relevante oplysninger for de relevante organer inden for en rimelig frist samt fremme dets aktiviteter, herunder gennem kommunikations- og formidlingsaktiviteter rettet mod den brede offentlighed. Forretningsordenen for organerne i fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 bør gøres offentligt tilgængelige.
(24)
Derudover bør Horisont 2020 bidrage til at mindske forsknings- og innovationskløften i Unionen ved at fremme synergier med de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde). Derfor bør fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 søge at udvikle et tæt samspil med ESI-fondene, der specifikt kan medvirke til at styrke den lokale, regionale og nationale forsknings- og innovationskapacitet inden for fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 og understøtte indsatsen for intelligent specialisering.
(25)
Fællesforetagendet for brændselsceller og brint blev oprettet for en periode indtil den 31. december 2017. Fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 bør fortsat yde støtte til programmet for forskning i brændselsceller og brint ved at gennemføre de resterende aktioner, der er iværksat i henhold til forordning (EF) nr. 521/2008 i overensstemmelse med nævnte forordning. Overgangen fra fællesforetagendet for brændselsceller og brint til fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 bør tilpasses og synkroniseres med overgangen fra det syvende rammeprogram til Horisont 2020 for at sikre optimal udnyttelse af den støtte, der er til rådighed til forskning. Af klarheds- og retssikkerhedshensyn bør forordning (EF) nr. 521/2008 derfor ophæves, og der bør fastsættes overgangsbestemmelser.
(26)
I lyset af Horisont 2020's målsætning om i højere grad at opnå forenkling og sammenhæng bør alle indkaldelser af forslag under fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 tage hensyn til varigheden af Horisont 2020.
(27)
Målet med denne forordning, nemlig oprettelsen af fællesforetagendet for brændselsceller og brint 2 for at styrke industriel forskning og innovation i hele Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor - med henblik på at forhindre unødvendig overlapning, fastholde en kritisk masse og sikre, at offentlige midler udnyttes bedst muligt - bedre opnås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Oprettelse
1. Med henblik på gennemførelsen af det fælles teknologiinitiativ vedrørende brændselsceller og brint oprettes der herved et fællesforetagende (»fællesforetagendet BCB2«), jf. artikel 187 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for perioden indtil den 31. december 2024. For at tage hensyn til varigheden af Horisont 2020 iværksættes indkaldelser af forslag af fællesforetagendet BCB2 senest den 31. december 2020. I behørigt begrundede tilfælde kan indkaldelser af forslag iværksættes senest den 31. december 2021.
2. Fællesforetagendet BCB2 afløser og efterfølger fællesforetagendet for BCB som oprettet ved forordning (EF) nr. 521/2008.
3. Fællesforetagendet BCB2 er det organ, der varetager gennemførelsen af et offentlig-privat partnerskab som omhandlet i artikel 209 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
4. Fællesforetagendet BCB2 har status som juridisk person. Det har i hver af medlemsstaterne den mest vidtgående rets- og handleevne, som disse medlemsstaters lovgivning tillægger juridiske personer. Det kan i særdeleshed erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og optræde som part i retssager.
5. Fællesforetagendet BCB2 har hjemsted i Bruxelles, Belgien.
6. Fællesforetagendet BCB2's vedtægter er fastlagt i bilaget.
Artikel 2
Målsætninger
1. Fællesforetagendet BCB2 har følgende målsætninger:
a)
at bidrage til gennemførelsen af forordning (EU) nr. 1291/2013, og navnlig udfordringen vedrørende sikker, ren og effektiv energi og udfordringen vedrørende intelligent, grøn og integreret transport nævnt i bilag I, del III, i afgørelse 2013/743/EU
b)
at bidrage til målsætningerne for det fælles teknologiinitiativ vedrørende brændselsceller og brint ved at udvikle en stærk, bæredygtig og globalt konkurrencedygtig sektor for brændselsceller og brint i Unionen.
2. Det skal navnlig sigte mod at:
a)
sænke produktionsomkostningerne for brændselscellesystemer til brug på transportområdet og samtidig forlænge deres levetid til et niveau, som kan konkurrere med konventionelle teknologier
b)
øge eleffektiviteten og holdbarheden af de forskellige brændselsceller, der bruges til elproduktion til et niveau, som kan konkurrere med konventionelle teknologier, og samtidig mindske omkostningerne
c)
øge energieffektiviteten i fremstilling af brint hovedsagelig gennem vandelektrolyse og vedvarende kilder og samtidig mindske drifts- og kapitalomkostningerne, så det kombinerede system med fremstilling af brint og konvertering ved hjælp af brændselscellesystemer kan konkurrere med de alternativer for elektricitetsfremstilling, der findes på markedet
d)
i stor målestok påvise mulighederne for at bruge brint til at understøtte integration af vedvarende energikilder i energisystemerne, bl.a. ved at bruge brint som et konkurrencedygtigt energilagringsmedie til elektricitet fra vedvarende energikilder
e)
reducere anvendelsen af de af EU definerede »kritiske råmaterialer«, f.eks. gennem ressourcer med et lavt indhold af platin eller ingen platin og ved at genanvende eller reducere eller undgå anvendelsen af sjældne jordarter.
Artikel 3
Unionens finansielle bidrag
1. Unionens finansielle bidrag til fællesforetagendet BCB2, herunder EFTA-bevillinger, til dækning af administrative omkostninger og driftsomkostninger udgør højst 665 000 000 EUR, som består af følgende:
a)
op til 570 000 000 EUR svarende til det bidrag, der bevilges af andre medlemmer af fællesforetagendet BCB2 end Unionen eller deres konstituerende enheder eller deres associerede enheder i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1
b)
op til 95 000 000 EUR, som skal modsvare eventuelle yderligere bidrag bevilget af andre medlemmer af fællesforetagendet BCB2 end Unionen eller deres konstituerende enheder eller deres associerede enheder ud over det minimumsbeløb, som er anført i artikel 4, stk. 1.
Unionens finansielle bidrag betales gennem bevillingerne i Unionens almindelige budget, der bevilges til særprogrammet Horisont 2020 til gennemførelse af Horisont 2020 i overensstemmelse med artikel 58, stk. 1, litra c), nr. iv), og artikel 60 og 61 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 for organer som omhandlet i artikel 209 i samme forordning.
2. De nærmere bestemmelser for Unionens finansielle bidrag fastlægges i en delegationsaftale og årlige aftaler om overførsel af midler, som indgås mellem Kommissionen på Unionens vegne og fællesforetagendet BCB2.
3. Delegationsaftalen, jf. nærværende artikels stk. 2, vedrører de elementer, der er nævnt i artikel 58, stk. 3, og artikel 60 og 61 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og i artikel 40 i delegeret forordning (EU) nr. 1268/2012 samt bl.a. følgende:
a)
kravene til fællesforetagendet BCB2's bidrag med hensyn til de relevante resultatindikatorer som omhandlet i bilag II til afgørelse 2013/743/EU
b)
kravene til fællesforetagendet BCB2's bidrag i lyset af den overvågning, der er omhandlet i bilag III til afgørelse 2013/743/EU
c)
de specifikke resultatindikatorer med relation til fællesforetagendet BCB2's funktionsmåde
d)
aftalerne vedrørende tilvejebringelse af de data, der er nødvendige for at sikre, at Kommissionen kan opfylde sine formidlings- og rapporteringsforpligtelser, herunder såvel på den fælles deltagerportal som via andre elektroniske formidlingsmidler under Horisont 2020, som forvaltes af Kommissionen
e)
bestemmelserne vedrørende offentliggørelse af forslagsindkaldelser fra fællesforetagendet BCB2, herunder såvel på den fælles deltagerportal som via andre elektroniske formidlingsmidler under Horisont 2020, som forvaltes af Kommissionen.
f)
brug af menneskelige ressourcer og ændringer med hensyn til disse, navnlig ansættelse ud fra funktionsgruppe, lønklasse og kategori, omklassificering og eventuelle ændringer af antallet af medarbejdere.
Artikel 4
Bidrag fra andre medlemmer end Unionen
1. De andre medlemmer af fællesforetagendet BCB2 end Unionen yder et samlet bidrag på mindst 380 000 000 EUR i løbet af den i artikel 1 fastsatte periode eller sørger for, at deres konstituerende enheder eller deres associerede enheder yder dette bidrag.
2. Det i stk. 1 omtalte bidrag består af følgende:
a)
bidrag til fællesforetagendet BCB2 som fastlagt i vedtægternes artikel 13, stk. 2, og artikel 13, stk. 3, litra b).
b)
bidrag i naturalier på mindst 285 000 000 EUR i løbet af den periode, der er fastsat i artikel 1, fra de andre medlemmer end Unionen eller deres konstituerende enheder eller deres associerede enheder. Disse bidrag består af de omkostninger, som de er blevet påført ved gennemførelsen af supplerende aktiviteter, der ikke er omfattet af fællesforetagendet BCB2's arbejdsplan, og som bidrager til at nå målsætningerne for det fælles teknologiinitiativ vedrørende BCB. Andre EU-finansieringsprogrammer kan yde støtte til dækning af disse omkostninger i overensstemmelse med de gældende bestemmelser og procedurer. I så fald må EU-finansieringen ikke træde i stedet for bidragene i naturalier fra de andre medlemmer end Unionen eller deres konstituerende enheder eller deres associerede enheder.
De i dette stykkes første afsnit, litra b), omhandlede omkostninger er ikke berettiget til økonomisk støtte fra fællesforetagendet BCB2. De tilsvarende aktiviteter skal fastlægges i en årlig supplerende aktivitetsplan, hvori den anslåede værdi af disse bidrag skal anføres.
3. De andre medlemmer af fællesforetagendet BCB2 end Unionen rapporterer senest den 31. januar hvert år til bestyrelsen for fællesforetagendet BCB2 om værdien af de i stk. 2 omhandlede bidrag, som er ydet i hvert af de foregående regnskabsår.
4. Med henblik på at værdiansætte de bidrag, som er nævnt i stk. 2, litra b), og vedtægternes artikel 13, stk. 3, litra b), fastslås omkostningerne i overensstemmelse med de pågældende enheders sædvanlige regnskabspraksis, ud fra de gældende regnskabsstandarder i det land, hvor den enkelte enhed er etableret, og de gældende internationale regnskabsstandarder (IAS) og internationale regnskabsstandarder (IFRS). Omkostningerne attesteres af en uafhængig ekstern revisor, der udnævnes af den pågældende enhed. Værdiansættelsesmetoden kan verificeres af fællesforetagendet BCB2, hvis der er usikkerhedsmomenter vedrørende attesteringen. I denne forordning foretages der ikke revision af omkostninger i forbindelse med supplerende aktiviteter hverken af fællesforetagendet BCB2 eller noget EU-organ.
5. Kommissionen kan indstille, forholdsmæssigt nedsætte eller tilbageholde Unionens finansielle bidrag til fællesforetagendet BCB2 eller udløse den afviklingsprocedure, som er omhandlet i vedtægternes artikel 21, stk. 2, hvis de andre medlemmer af fællesforetagendet BCB2 end Unionen eller deres konstituerende enheder eller deres associerede enheder ikke yder de i denne artikels stk. 2 omhandlede bidrag, kun yder dem delvis eller yder dem sent. Kommissionens afgørelse forhindrer ikke godtgørelse af støtteberettigede omkostninger, der allerede er afholdt af de andre medlemmer af fællesforetagendet BCB2 end Unionen på tidspunktet for afgørelsen om at indstille, forholdsmæssigt nedsætte eller tilbageholde Unionens finansielle bidrag til fællesforetagendet BCB2.
Artikel 5
Finansielle bestemmelser
Fællesforetagendet BCB2 vedtager særlige finansielle regler i overensstemmelse med artikel 209 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 110/2014 (10), jf. dog nærværende forordnings artikel 12.
Artikel 6
Personale
1. Fællesforetagendet BCB2's personale er omfattet af vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for Unionens øvrige ansatte fastsat i Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (11) (»personalevedtægten« og »ansættelsesvilkårene«) samt de regler, som EU-institutionerne sammen har vedtaget for at anvendelse personalevedtægten og ansættelsesvilkårene.
2. For så vidt angår fællesforetagendet BCB2's personale, udøver bestyrelsen de beføjelser, som personalevedtægten tillægger ansættelsesmyndigheden, og som ansættelsesvilkårene tillægger den myndighed, der har kompetence til at indgå ansættelseskontrakter (i det følgende benævnt »ansættelsesmyndighedsbeføjelser«).
I overensstemmelse med artikel 110 i personalevedtægten vedtager bestyrelsen i medfør af artikel 2, stk. 1, i personalevedtægten og artikel 6 i ansættelsesvilkårene en beslutning, der tillægger den administrerende direktør de relevante ansættelsesmyndighedsbeføjelser og opstiller betingelserne for at suspendere denne delegation. Den administrerende direktør bemyndiges til at uddelegere disse beføjelser.
Under helt særlige omstændigheder kan bestyrelsen træffe beslutning om midlertidigt at suspendere de ansættelsesmyndighedsbeføjelser, der er uddelegeret til den administrerende direktør, og enhver efterfølgende uddelegering af disse beføjelser af direktøren. I sådanne tilfælde udøver bestyrelsen selv ansættelsesmyndighedsbeføjelserne eller uddelegerer dem til et af sine medlemmer eller en anden ansat i fællesforetagendet BCB2 end den administrerende direktør.
3. Bestyrelsen vedtager passende gennemførelsesbestemmelser til personalevedtægten og ansættelsesvilkårene i overensstemmelse med personalevedtægtens artikel 110.
4. Personaleressourcerne fastlægges i stillingsfortegnelsen for fællesforetagendet BCB2 med angivelse af antallet af midlertidige stillinger for hver funktionsgruppe og lønklasse samt antallet af kontraktansatte udtrykt i fuldtidsækvivalenter i overensstemmelse med dets årlige budget.
5. Fællesforetagendet BCB2's personale består af midlertidigt ansatte og kontraktansatte.
6. Fællesforetagendet BCB2 afholder alle personaleomkostninger.
Artikel 7
Udstationerede nationale eksperter og praktikanter
1. Fællesforetagendet BCB2 kan gøre brug af udstationerede nationale eksperter og praktikanter, der ikke er ansat af fællesforetagendet BCB2. Antallet af udstationerede nationale eksperter udtrykt i fuldtidsækvivalenter føjes til oplysningerne om personaleressourcer, der er omhandlet i artikel 6, stk. 4, i overensstemmelse med det årlige budget.
2. Bestyrelsen vedtager en beslutning, som fastlægger bestemmelser for udstationering af nationale eksperter til fællesforetagendet BCB2 og for anvendelsen af praktikanter.
Artikel 8
Privilegier og immuniteter
Protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), gælder for fællesforetagendet BCB2 og dets personale.
Artikel 9
Fællesforetagendet BCB2's ansvar
1. Fællesforetagendet BCB2's ansvar i kontraktforhold er underlagt de relevante kontraktlige bestemmelser og den lovgivning, der gælder for den pågældende aftale, afgørelse eller kontrakt.
2. For så vidt angår ansvar uden for kontraktforhold er fællesforetagendet BCB2 i overensstemmelse med de almindelige retsgrundsætninger, der er fælles for medlemsstaternes retssystemer, erstatningspligtig for enhver skade, som dets personale forvolder under udøvelsen af deres hverv.
3. Enhver udbetaling fra fællesforetagendet BCB2 som følge af det i stk. 1 eller 2 omhandlede erstatningsansvar samt de omkostninger og udgifter, der påløber i forbindelse dermed, betragtes som udgifter for fællesforetagendet BCB2 og afholdes af dets midler.
4. Fællesforetagendet BCB2 er eneansvarlig for at opfylde sine forpligtelser.
Artikel 10
Den Europæiske Unions Domstols kompetence og lovvalg
1. Den Europæiske Unions Domstol har kompetence i følgende tilfælde:
a)
i henhold til eventuelle voldgiftsbestemmelser i aftaler eller kontrakter indgået af fællesforetagendet BCB2
b)
i tvister vedrørende erstatning for skader forvoldt af fællesforetagendet BCB2's personale under udøvelsen af deres hverv
c)
ved enhver tvist mellem fællesforetagendet BCB2 og dets personale inden for de grænser og på de betingelser, der er fastlagt i personalevedtægten og ansættelsesvilkårene.
2. I forbindelse med ethvert spørgsmål, der ikke er omfattet af denne forordning eller andre EU-retsakter, gælder lovgivningen i den stat, hvor fællesforetagendet BCB2 har hjemsted.
Artikel 11
Evaluering
1. Senest den 30. juni 2017 foretager Kommissionen med bistand fra uafhængige eksperter en foreløbig evaluering af fællesforetagendet BCB2, som navnlig vurderer niveauet med hensyn til deltagelse i og bidrag til de indirekte aktioner fra både de konstituerende enheder hos de andre medlemmer end Unionen eller deres associerede enheder og fra andre juridiske enheder. Kommissionen udarbejder en rapport om denne evaluering, som indeholder evalueringens konklusioner og Kommissionens bemærkninger hertil. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet denne rapport senest den 31. december 2017. Resultaterne af den foreløbige evaluering af fællesforetagendet BCB2 tages i betragtning ved den tilbundsgående undersøgelse og den foreløbige evaluering, der er omhandlet i artikel 32 i forordning (EU) nr. 1291/2013.
2. På baggrund af konklusioner fra den foreløbige evaluering, jf. nærværende artikels stk. 1, kan Kommissionen handle i overensstemmelse med artikel 4, stk. 5, eller træffe andre hensigtsmæssige foranstaltninger.
3. Senest seks måneder efter afviklingen af fællesforetagendet BCB2, dog senest to år efter indledningen af afviklingsproceduren, jf. vedtægternes artikel 21, foretager Kommissionen en endelig evaluering af fællesforetagendet BCB2. Resultaterne af denne endelige evaluering forelægges Europa-Parlamentet og Rådet.
Artikel 12
Decharge
Uanset artikel 60, stk. 7, og artikel 209 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 er det Europa-Parlamentet, der efter henstilling fra Rådet meddeler decharge for gennemførelsen af budgettet for fællesforetagendet BCB2 i overensstemmelse med den procedure, der er fastlagt i fællesforetagendet BCB2's finansielle bestemmelser.
Artikel 13
Efterfølgende revisioner
1. Efterfølgende revisioner af udgifter til indirekte aktioner foretages af fællesforetagendet BCB2 i overensstemmelse med artikel 29 i forordning (EU) nr. 1291/2013 som led i de indirekte aktioner under Horisont 2020.
2. Kommissionen kan beslutte selv at udføre de i nærværende artikels stk. 1 omhandlede revisioner. I sådanne tilfælde træffer Kommissionen beslutning i overensstemmelse med de gældende regler, navnlig forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, forordning (EU) nr. 1290/2013 og forordning (EU) nr. 1291/2013.
Artikel 14
Beskyttelse af medlemmernes finansielle interesser
1. Fællesforetagendet BCB2 giver Kommissionens personale og andre personer, som Kommissionen eller fællesforetagendet BCB2 har godkendt, samt Revisionsretten adgang til sine kontorlokaler og alle relevante oplysninger, herunder i elektronisk form, i det omfang det er nødvendigt for at udføre deres revisioner.
2. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan foretage undersøgelser, herunder kontroller og inspektioner på stedet, i overensstemmelse med de bestemmelser og procedurer, der er fastlagt i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (12) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (13) for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale, afgørelse eller kontrakt finansieret i medfør af denne forordning.
3. Med forbehold af stk. 1 og 2 skal aftaler, afgørelser og kontrakter, der følger af gennemførelsen af denne forordning, indeholde bestemmelser, som udtrykkeligt bemyndiger Kommissionen, fællesforetagendet BCB2, Revisionsretten og OLAF til at gennemføre sådanne revisioner og undersøgelser i henhold til deres respektive beføjelser.
4. Fællesforetagendet BCB2 sikrer, at dets medlemmers finansielle interesser er tilstrækkeligt beskyttet, ved at foretage eller foranledige passende interne og eksterne kontroller.
5. Fællesforetagendet BCB2 tiltræder den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (14). Fællesforetagendet BCB2 vedtager de foranstaltninger, der er nødvendige for at lette de interne undersøgelser, der foretages af OLAF.
Artikel 15
Fortrolighed
Med forbehold af artikel 16 sikrer fællesforetagendet BCB2 beskyttelsen af følsomme oplysninger, hvis videregivelse kan skade dets medlemmers interesser eller interesserne hos deltagere i fællesforetagendet BCB2's aktiviteter.
Artikel 16
Gennemsigtighed
1. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (15) gælder for dokumenter i fællesforetagendet BCB2's besiddelse.
2. Fællesforetagendet BCB2's bestyrelse kan vedtage praktiske foranstaltninger til gennemførelse af forordning (EF) nr. 1049/2001.
3. Med forbehold af artikel 10 i denne forordning kan afgørelser, der træffes af fællesforetagendet BCB2 i medfør af artikel 8 i forordning (EF) nr. 1049/2001, påklages til Ombudsmanden i henhold til de betingelser, der er fastlagt i artikel 228 i TEUF.
Artikel 17
Regler for deltagelse og formidling
Forordning (EU) nr. 1290/2013 gælder for de aktioner, der finansieres af fællesforetagendet BCB2. I henhold til samme forordning betragtes fællesforetagendet BCB2 som et finansieringsorgan, og det yder finansiel støtte til indirekte aktioner som fastsat i vedtægternes artikel 1.
I medfør af artikel 9, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1290/2013 kan arbejdsplanerne indeholde begrundede yderligere betingelser alt efter specifikke politiske krav eller foranstaltningens karakter eller formål.
Artikel 18
Støtte fra værtsstaten
Der kan indgås en administrativ aftale mellem fællesforetagendet BCB2 og den stat, hvor det har hjemsted, angående privilegier og immuniteter og anden støtte, som denne stat skal yde fællesforetagendet BCB2.
Artikel 19
Ophævelse og overgangsbestemmelser
1. Forordning (EF) nr. 521/2008 ophæves.
2. Med forbehold af stk. 1 er aktioner, der er iværksat i henhold til forordning (EF) nr. 521/2008, og de finansielle forpligtelser med relation til disse aktioner fortsat underlagt nævnte forordning, indtil de er gennemført.
Den foreløbige evaluering som omhandlet i nærværende forordnings artikel 11, stk. 1, skal omfatte en endelig evaluering af fællesforetagendet for BCB i henhold til forordning (EF) nr. 521/2008.
3. Nærværende forordning påvirker ikke rettighederne og forpligtelserne for personale, der er ansat i henhold til forordning (EF) nr. 521/2008.
Ansættelseskontrakterne for personale som omhandlet i første afsnit kan fornys i henhold til nærværende forordning i overensstemmelse med personalevedtægten og ansættelsesvilkårene.
Den administrerende direktør, som er udnævnt på grundlag af forordning (EF) nr. 521/2008, tildeles for den resterende mandatperiode funktionerne som administrerende direktør som fastsat i denne forordning med virkning fra den 27. juni 2014. De øvrige betingelser i den administrerende direktørs kontrakt forbliver uændrede.
4. Medmindre andet aftales af medlemmerne i henhold til forordning (EF) nr. 521/2008, overdrages alle medlemmernes rettigheder og forpligtelser, herunder aktiver, gæld eller passiver i henhold til forordning (EF) nr. 521/2008, til medlemmerne i henhold til nærværende forordning.
5. Eventuelle uudnyttede bevillinger i henhold til forordning (EF) nr. 521/2008 overdrages til fællesforetagendet BCB2.
Artikel 20
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 6. maj 2014.
NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 559/2014,
annettu 6 päivänä toukokuuta 2014,
toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 187 artiklan ja 188 artiklan ensimmäisen kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,
ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa toteutettavista julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista säädettiin alun perin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1982/2006/EY (2).
(2)
Neuvoston päätöksessä 2006/971/EY (3) määritettiin erityisiä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, joita on tarkoitus tukea, muun muassa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen erityisellä osa-alueella.
(3)
Komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020 - Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”, jäljempänä ’Eurooppa 2020 -strategia’, korostetaan tarvetta luoda suotuisat olosuhteet osaamiseen ja innovointiin kohdistuville investoinneille älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamiseksi unionissa. Sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat antaneet tukensa Eurooppa 2020 -strategialle.
(4)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (4) (”Horisontti”), jäljempänä ’Horisontti 2020 -puiteohjelma’, pyritään aikaansaamaan nykyistä suurempi vaikutus tutkimukseen ja innovointiin yhdistämällä Horisontti 2020 -puiteohjelmasta ja yksityiseltä sektorilta saatavaa rahoitusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien puitteissa sellaisilla keskeisillä aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää unionin laajempia kilpailukykytavoitteita, käyttää hyväksi yksityisiä investointeja ja auttaa vastaamaan yhteiskunnallisiin haasteisiin. Tällaisten kumppanuuksien olisi perustuttava pitkäaikaisen sitoutumiseen, kaikkien kumppanien tasapainoinen rahoitusosuus mukaan luettuna, niiden pitäisi olla vastuussa omien tavoitteidensa saavuttamisesta ja ne olisi sovitettava yhteen unionin strategisten tutkimus-, kehitys- ja innovointitavoitteiden kanssa. Tällaisten kumppanuuksien hallinnon ja toteutuksen olisi oltava avointa, läpinäkyvää, vaikuttavaa ja tehokasta ja annettava monenlaisille erityisaloillaan aktiivisille sidosryhmille mahdollisuus osallistua. Asetuksen (EU) N:o 1291/2013 mukaisesti unionin osallistuminen näihin julkisen ja yksityisen sektorin välisiin kumppanuuksiin voi tapahtua myöntämällä rahoitusta yhteisyrityksille, jotka on perustettu päätöksen N:o 1982/2006/EY mukaisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklan nojalla.
(5)
Asetuksen (EU) N:o 1291/2013 ja neuvoston päätöksen 2013/743/EU (5) mukaisesti päätöksen N:o 1982/2006/EY nojalla perustetuille yhteisyrityksille olisi annettava lisätukea päätöksessä 2013/743/EU asetettujen ehtojen mukaisesti.
(6)
Polttokenno- ja vety-yhteisyritys, joka on perustettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 521/2008 (6), on osoittanut, että vetyä voidaan käyttää energiankantajana ja polttokennoja energianmuuntajina, joiden avulla voidaan kehittää päästöjä vähentäviä puhtaita järjestelmiä, tehostaa energian toimitusvarmuutta ja vauhdittaa talouskasvua. Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen väliarviointi, joka on esitetty komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle vuonna 2011 antamassa tiedonannossa ”Kumppanuus tutkimis- ja innovaatiotoiminnassa”, on osoittanut, että yhteisyritys on antanut mahdollisuuden vahvan kumppanuuden luomiseen, julkisen ja yksityisen rahoituksen hankkimiseen ja teollisuuden, etenkin pk-yritysten, vahvaan osallistumiseen. Tässä arvioinnissa suositeltiin myös lisäämään vedyn tuotantoon, varastointiin ja jakeluun liittyviä toimia, mikä on otettu huomioon uusissa tavoitteissa. Yhteisyrityksen tutkimusalaa olisi sen vuoksi tuettava edelleen, jotta puhtaita, tehokkaita ja kohtuuhintaisia ratkaisuja voidaan kehittää niin, että niitä myös saatetaan markkinoille.
(7)
Tämän vuoksi olisi perustettava uusi yhteisyritys polttokenno- ja vetyteknologia-alan yhteisen aloitteen toteuttamiseksi, jäljempänä ’toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys’, ja sillä olisi korvattava polttokenno- ja vety-yhteisyritys, jonka seuraaja sen olisi oltava.
(8)
Polttokenno- ja vetytutkimuksen alan tukea jatkettaessa olisi otettava huomioon myös polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toiminnasta saadut kokemukset, mukaan lukien komission ensimmäisen väliarvioinnin tulokset sekä sidosryhmien suositusten tulokset. Tehokkuuden lisäämiseksi ja toiminnan yksinkertaistamiseksi tätä jatkettua tukea olisi myös annettava tarkoitukseen paremmin soveltuvien rakenteen ja sääntöjen avulla. Tätä varten toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen olisi otettava käyttöön sen tarpeita vastaavat varainhoitosäännöt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti (7).
(9)
Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen muut osakkaat kuin unioni ovat kirjallisesti sopineet jatkavansa polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen alan tutkimustoimia sellaisen rakenteen puitteissa, joka soveltuu paremmin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin olisi hyväksyttävä tämän asetuksen liitteessä oleva yhtiöjärjestys kirjallisella vahvistuksella.
(10)
Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen olisi tavoitteidensa saavuttamiseksi tarjottava osallistujille rahoitustukea pääasiassa avustusten muodossa, ja avointen ja kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen perusteella.
(11)
Muiden osakkaiden kuin unionin ja niihin kuuluvien oikeussubjektien tai niiden liitännäisosallistujien rahoitusta ei olisi rajattava ainoastaan toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen hallintomenoihin ja osarahoitukseen, joka on tarpeen toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tukemien tutkimus- ja innovointitoimien toteuttamiseksi. Niiden rahoitusosuuksia olisi käytettävä myös täydentävien toimien suunnitelmassa määritettyihin täydentäviin toimiin, joita muut osakkaat kuin unioni ja niihin kuuluvat oikeussubjektit tai niiden liitännäisosallistujat toteuttavat. Jotta näiden täydentävien toimien vipuvaikutuksesta saadaan asianmukainen yleiskuva, niitä olisi tarkasteltava osana laajempaa polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteistä teknologia-aloitetta.
(12)
Mistä tahansa tukikelpoisesta laitoksesta voi tulla valittuihin hankkeisiin osallistuja tai niiden koordinaattori. Asianomaista politiikkaa koskevien erityisvaatimusten tai työsuunnitelmassa esitetyn toimen luonteen tai tavoitteen mukaan voidaan edellyttää, että osallistujat ovat muun osakkaan kuin unionin oikeussubjekteja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1290/2013 (8) mukaisesti.
(13)
Polttokenno- ja vetyteknologian alan erityispiirteiden vuoksi ja erityisesti siksi, ettei alalla ole vielä saavutettu teknologian kypsyysastetta, alan investoinnit eivät välttämättä maksa itseään takaisin ja sen tärkeimmät hyödyt ovat yhteiskunnallisia, on perusteltua, että unionin rahoitusosuus on suurempi kuin muilta osakkailta tuleva rahoitus. Jotta voitaisiin edesauttaa toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen osakkaina olevien ryhmittymien laajempaa edustavuutta ja tukea uusien oikeussubjektien osallistumista yhteiseen teknologia-aloitteeseen, unionin rahoitusosuus olisi jaettava kahteen erään, joista jälkimmäisen ehtona olisi oltava, että saadaan lisäsitoumuksia, varsinkin uusilta oikeussubjekteilta.
(14)
Polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen yleisen vaikutuksen arvioinnissa huomioon otetaan kaikki muiden oikeussubjektien kuin unionin tekemät investoinnit, joilla edistetään polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteita. Kaikille oikeussubjekteille aiheutuneet kustannukset täydentävistä toimista, jotka on toteutettu toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen työsuunnitelman ulkopuolella polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimivan yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamiseksi, olisi ilmoitettava avustuspäätöksiä allekirjoitettaessa. Näiden polttokenno- ja vety-teknologian alan yhteiseen teknologia-aloitteeseen tehtävien yleisten investointien ennakoidaan nousevan vähintään 665 000 000 euroon.
(15)
Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen rahoittamiin epäsuoriin toimiin osallistumisessa olisi noudatettava asetusta (EU) N:o 1290/2013. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen olisi lisäksi varmistettava näiden sääntöjen johdonmukainen soveltaminen komission hyväksymien asianomaisten toimenpiteiden mukaisesti.
(16)
Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen olisi myös käytettävä komission hallinnoimia sähköisiä keinoja avoimuuden ja läpinäkyvyyden varmistamiseksi sekä osallistumisen helpottamiseksi. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen julkistamat ehdotuspyynnöt olisi sen vuoksi julkaistava myös keskitetyssä osallistujaportaalissa ja muissa Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisissa, komission hallinnoimissa sähköisissä tulostenlevitysvälineissä. Lisäksi toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen olisi asetettava saataville muun muassa ehdotuksia, hakijoita, avustuksia ja osallistujia koskevat asiaankuuluvia tietoja, jotta ne voidaan sisällyttää komission hallinnoimiin sähköisiin Horisontti 2020 -raportointi- ja tulostenlevitysjärjestelmiin, tarkoituksenmukaisessa muodossa ja komission raportointivelvollisuuksia vastaavin määräajoin.
(17)
Toisessa polttokenno- ja vety-yhteisyrityksessä olisi teknologista tutkimusta, tuotekehitystä ja demonstrointia koskevien toimien luokittelussa otettava huomioon teknologisen valmiuden tasoa koskevat OECD:n määritelmät.
(18)
Unionin rahoitusosuuden hallinnoinnissa olisi noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatetta ja välillistä hallinnointia koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 sekä komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 (9)
(19)
Menettelyjen yksinkertaistamiseksi hallinnollista rasitetta olisi vähennettävä kaikilta osapuolilta. Päällekkäisiä tarkastuksia ja suhteetonta asiakirjojen ja raporttien laatimista olisi vältettävä. Tämän asetuksen nojalla unionin rahoitusta saavien tahojen tilintarkastukset olisi toteutettava asetuksen (EU) N:o 1291/2013 mukaisesti.
(20)
Unionin ja toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen muiden osakkaiden taloudellisia etuja olisi asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset.
(21)
Komission sisäisellä tarkastajalla olisi oltava toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen nähden samat valtuudet kuin komission nähden.
(22)
Ottaen huomioon yhteisyritysten erityisluonne ja nykyinen asema ja jotta voidaan varmistaa jatkuvuus seitsemännen puiteohjelman kanssa, yhteisyrityksiin olisi edelleen sovellettava erillistä vastuuvapautta. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 7 kohdasta ja 209 artiklasta poiketen Euroopan parlamentin olisi sen vuoksi myönnettävä neuvoston suosituksesta toiselle polttokenno- ja vety-yhteisyritykselle talousarvion toteuttamista koskeva vastuuvapaus. Näin ollen toiselle polttokenno- ja vety-yhteisyritykselle myönnettyyn unionin rahoitusosuuteen ei olisi sovellettava 60 artiklan 5 kohdassa vahvistettuja raportointivaatimuksia, vaan nämä olisi mahdollisimman suuressa määrin yhdenmukaistettava asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 208 artiklassa tarkoitetuille elimille säädettyjen raportointivaatimusten kanssa. Tilintarkastustuomioistuimen olisi tarkastettava tilit sekä tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus.
(23)
Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen olisi toimittava avoimella ja läpinäkyvällä tavalla, annettava kaikki asianmukaiset tiedot ajoissa asiaankuuluville elimilleen, ja sen olisi edistettävä toimiensa näkyvyyttä, mukaan lukien suurelle yleisölle suunnatuin tiedotusta ja tulosten levitystä koskevin toimin. Yhteisyrityksen elinten työjärjestys olisi asetettava julkisesti saataville.
(24)
Horisontti 2020 -puiteohjelmalla olisi kavennettava unionissa vallitsevaa tutkimus- ja innovointikuilua edistämällä yhteisvaikutusta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI) kanssa. Sen vuoksi toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen olisi pyrittävä tiiviiseen vuorovaikutukseen ERI-rahastojen kanssa, sillä ne voivat erityisesti edistää paikallisten, alueellisten ja kansallisten tutkimus- ja innovointivalmiuksien vahvistamista toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen alalla ja tukea älykästä erikoistumista.
(25)
Polttokenno- ja vety-yhteisyritys on perustettu ajanjaksoksi, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta 2017. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen olisi jatkettava polttokenno- ja vetyteknologian tutkimusohjelmalle annettavaa tukea toteuttamalla asetuksen (EY) N:o 521/2008 nojalla käynnistetyt jäljellä olevat toimet mainitun asetuksen mukaisesti. Tutkimukseen käytettävissä olevien varojen optimaalisen käytön varmistamiseksi siirtyminen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksestä toiseen olisi toteutettava samanaikaisesti ja yhteensovitetusti seitsemännestä puiteohjelmasta Horisontti 2020 -puiteohjelmaan siirtymisen kanssa. Oikeusvarmuuden ja selkeyden vuoksi asetus (EY) N:o 521/2008 olisi sen vuoksi kumottava ja otettava käyttöön siirtymäsäännöksiä.
(26)
Ottaen huomioon Horisontti 2020 -puiteohjelman yleisenä tavoitteena olevan yksinkertaistamisen ja johdonmukaistamisen olisi Horisontti 2020 -puiteohjelman kesto otettava huomioon kaikissa toiseen polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen liittyvissä ehdotuspyynnöissä.
(27)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen perustaminen teollisen tutkimuksen ja innovoinnin vahvistamiseksi koko unionissa, koska se voidaan päällekkäisyyksien välttämiseksi, kriittisen massan saavuttamiseksi ja julkisen rahoituksen optimaalisen käytön varmistamiseksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Perustaminen
1. Polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perustetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklassa tarkoitettu yhteisyritys, jäljempänä ’toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys’, 31 päivään joulukuuta 2024 saakka kestäväksi ajaksi. Horisontti 2020 -puiteohjelman keston huomioon ottamiseksi toiseen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toteuttamat ehdotuspyynnöt on julkistettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ehdotuspyyntöjä voidaan julkistaa 31 päivään joulukuuta 2021 saakka.
2. Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys korvaa asetuksella (EY) N:o 521/2008 perustetun polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen, jonka seuraaja se on.
3. Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys on elin, jonka tehtävänä on panna täytäntöön asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 209 artiklassa tarkoitettu julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus.
4. Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys on oikeushenkilö. Sillä on kussakin jäsenvaltiossa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöillä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä olla asianosaisena oikeudenkäynneissä.
5. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen kotipaikka on Bryssel, Belgia.
6. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen yhtiöjärjestys on tämän asetuksen liitteenä.
2 artikla
Tavoitteet
1. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tavoitteet ovat seuraavat:
a)
edistää asetuksen (EU) N:o 1291/2013 ja erityisesti päätöksen 2013/743/EU liitteessä I olevassa III osan mukaisten turvallista, puhdasta ja tehokasta energiaa koskevan haasteen sekä älykästä, ympäristöystävällistä ja yhdentynyttä liikennettä koskevan haasteen täytäntöönpanoa;
b)
myötävaikuttaa polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteiden saavuttamiseen kehittämällä unioniin vahva, kestävä ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen polttokenno- ja vetyteknologian ala.
2. Sillä pyritään erityisesti
a)
alentamaan liikennesovelluksissa käytettävien polttokennojärjestelmien tuotantokustannuksia ja lisäämään samalla niiden käyttöikää niin, että ne ovat kilpailukykyisiä perinteisiin teknologioihin nähden;
b)
lisäämään erilaisten sähköntuotantoon käytettävien polttokennojen sähkötehokkuutta ja kestävyyttä ja vähentää samalla kustannuksia niin, että ne ovat kilpailukykyisiä perinteisiin teknologioihin nähden;
c)
parantaa pääasiassa veden elektrolyysistä ja uusiutuvista lähteistä saatavan vedyn tuotannon energiatehokkuutta ja vähentää samalla toiminta- ja pääomakustannuksia niin, että vedyn tuotannon ja polttokennoihin perustuvan muuntojärjestelmän yhdistävä järjestelmä voi kilpailla markkinoilla saatavilla olevien sähkön tuotannon vaihtoehtojen kanssa;
d)
demonstroi laajamittaisesti, että vetyä käyttämällä voidaan tukea uusiutuvien energialähteiden integroimista energiajärjestelmiin, muun muassa käyttämällä sitä kilpailukykyisenä energian varastointivälineenä uusiutuvista energialähteistä saatavalle sähkölle;
e)
vähentää EU:n määrittelemien ”kriittisten raaka-aineiden” käyttöä esimerkiksi käyttämällä luonnonvaroja, joissa on vähän tai ei lainkaan platinaa, ja kierrättämällä tai välttämällä ja välttämällä harvinaisten maametallien käyttöä.
3 artikla
Unionin rahoitusosuus
1. Unioni rahoitusosuus, EFTAn määrärahat mukaan lukien, toisen polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen hallinnollisten kustannusten ja toimintakustannusten kattamiseksi on enintään 665 000 000 euroa, joka muodostuu seuraavasti:
a)
enintään 570 000 000 euroa, joka vastaa toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin tai niiden niihin kuuluvien oikeussubjektien tai niiden liitännäisosallistujien 4 artiklan 1 kohdan mukaista rahoitussitoumusta,
b)
enintään 95 000 000 euroa, joka vastaa mahdollista muiden toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen osakkaiden, niihin kuuluvien oikeussubjektien tai niiden liitännäisosallistujien 4 artiklan 1 kohdassa määritetyn vähimmäismäärän ylittävää lisärahoitussitoumusta.
Rahoitusosuus suoritetaan Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöön panemiseksi toteutettavaan Horisontti 2020 -erityisohjelmaan osoitetuista unionin yleisen talousarvion määrärahoista asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan iv alakohdan sekä 60 ja 61 artiklan mukaisesti kyseisen asetuksen 209 artiklassa tarkoitetuille elimille.
2. Unionin rahoitusosuutta koskevat järjestelyt vahvistetaan valtuutussopimuksessa ja vuotuisissa määrärahojen siirtoja koskevissa sopimuksissa, jotka tehdään unionin puolesta toimivan komission ja toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen välillä.
3. Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa valtuutussopimuksessa määrätään asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 3 kohdassa ja 60 ja 61 artiklassa sekä delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 40 artiklassa esitetyt seikat, sekä muun muassa seuraavat:
a)
vaatimukset, jotka koskevat toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen osallistumista päätöksen N:o 2013/743/EU liitteessä II tarkoitettuihin asianmukaisiin suorituskykyindikaattoreihin;
b)
vaatimukset, jotka koskevat toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen osallistumista päätöksen 2013/743/EU liitteessä III tarkoitettuun seurantaan;
c)
toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toimintaan liittyvät erityiset suorituskykyindikaattorit;
d)
tietojen toimittamiseen liittyvät järjestelyt sen varmistamiseksi, että komissio voi täyttää tulosten levittämistä ja raportointia koskevat velvoitteensa sekä keskitetyssä osallistujaportaalissa että muissa Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisissa, komission hallinnoimissa sähköisissä tulostenlevitysvälineissä;
e)
säännökset toiseen polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen liittyvien ehdotuspyyntöjen julkaisemisesta myös keskitetyssä osallistujaportaalissa ja muissa Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisissa, komission hallinnoimissa sähköisissä tiedonlevitysvälineissä;
f)
henkilöstöresurssien käyttö ja niihin tehtävät muutokset, erityisesti palvelukseenotto tehtäväryhmän, palkkaluokan ja ura-alueen mukaan, uudelleenluokittelu ja henkilöstön määrän muutokset.
4 artikla
Muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuudet
1. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin on suoritettava - tai huolehdittava siitä, että niihin kuuluvat oikeussubjektit tai niiden liitännäisosallistujat suorittavat - rahoitusosuuden, joka on yhteensä vähintään 380 000 000 euroa 1 artiklassa määritettynä aikana.
2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoitusosuus muodostuu seuraavista osuuksista:
a)
toiselle polttokenno- ja vety-yhteisyritykselle annettava rahoitus, josta säädetään sen yhtiöjärjestyksen 13 artiklan 2 kohdassa ja 3 kohdan b alakohdassa;
b)
edellä 1 artiklassa määritettynä aikana suoritettavat, muiden osakkaiden kuin unionin tai niihin kuuluvien oikeussubjektien taikka niiden liitännäisosallistujien vähintään 285 000 000 euron luontoissuoritukset, jotka vastaavat niille sellaisten täydentävien toimien toteuttamisesta aiheutuneita menoja, jotka eivät kuulu toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen työsuunnitelmaan ja joilla tuetaan polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteita. Muista unionin rahoitusohjelmista voidaan myöntää tukea näihin menoihin sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Tällöin unionin rahoitus ei voi korvata muiden osakkaiden kuin unionin tai niihin kuuluvien oikeussubjektien taikka niiden liitännäisosallistujien luontoissuorituksia.
Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys ei anna rahoitustukea ensimmäisen kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin menoihin. Vastaavat toimet on esitettävä vuotuisessa täydentävien toimien suunnitelmassa, jossa on esitettävä arvio kyseisten osuuksien arvosta.
3. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin on ilmoitettava toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen hallintoneuvostolle vuosittain viimeistään 31 päivänä tammikuuta kunakin edellisenä varainhoitovuotena suoritettujen 2 kohdassa tarkoitettujen osuuksien arvo.
4. Tämän artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja liitteessä olevan yhtiöjärjestyksen 13 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen osuuksien arvon määrittämiseksi kustannukset on määritettävä kyseisten oikeussubjektien tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen, asiaan sovellettavien, kunkin oikeussubjektin sijoittautumismaassa kirjanpitosääntöjen sekä sovellettavien kansainvälisten kirjanpitosääntöjen ja tilinpäätösstandardien (IFRS-standardit) mukaisesti. Asianomaisen oikeussubjektin nimittämä riippumaton ulkoinen tilintarkastaja varmentaa kustannukset. Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys voi tarkistaa arvon määrityksessä käytetyn menettelyn, jos varmennuksen osalta on epävarmuutta. Tämän asetuksen soveltamiseksi toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys tai unionin elin eivät tarkasta täydentävistä toimista aiheutuneita kustannuksia.
5. Komissio voi lakkauttaa unionin toiselle polttokenno- ja vety-yhteisyritykselle suorittaman unionin rahoituksen, vähentää sitä suhteellisesti tai keskeyttää sen suorittamisen tai panna alulle yhtiöjärjestyksen 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun purkamismenettelyn, jos toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen muut osakkaat kuin unioni tai niihin kuuluvat oikeussubjektit taikka niiden liitännäisosallistujat eivät suorita tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja osuuksia, suorittavat ne ainoastaan osittain tai suorittavat ne myöhässä. Komission päätös ei estä sellaisten tukikelpoisten kustannusten korvaamista, joita muille toisen polttokenno- ja vety-yrityksen osakkaille on jo aiheutunut siihen mennessä, kun päätöksestä lakkauttaa tai keskeyttää unionin maksuosuuden suorittaminen ja vähentää sitä suhteellisesti ilmoitetaan yhteisyritykselle.
5 artikla
Varainhoitosäännöt
Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys hyväksyy omat varainhoitosääntönsä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 209 artiklan ja komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 110/2014 (10) mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 12 artiklan soveltamista.
6 artikla
Henkilöstö
1. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja, sellaisina kuin ne ovat vahvistettuina neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (11), jäljempänä ’henkilöstösäännöt’ ja ’palvelussuhteen ehdot’, sekä henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanosääntöjä, jotka unionin toimielimet ovat yhdessä hyväksyneet.
2. Hallintoneuvosto käyttää toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen henkilöstön nähden sitä toimivaltaa, joka henkilöstösääntöjen mukaan kuuluu nimittävälle viranomaiselle ja palvelussuhteen ehtojen mukaan sopimusten tekemiseen toimivaltaiselle viranomaiselle, jäljempänä ’nimittävän viranomaisen toimivalta’.
Hallintoneuvosto hyväksyy henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti henkilöstösääntöjen 2 artiklan 1 kohtaan ja palvelussuhteen ehtojen 6 artiklaan perustuvan päätöksen, jolla siirretään nimittävän viranomaisen toimivalta toimitusjohtajalle ja määritellään edellytykset, joiden mukaisesti toimivallan siirto voidaan keskeyttää. Toimitusjohtajalla on valtuudet siirtää tämä toimivalta edelleen.
Jos poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät, hallintoneuvosto voi päätöksellään tilapäisesti keskeyttää nimittävän viranomaisen toimivallan siirron toimitusjohtajalle ja hänen edelleen siirtämänsä tämän toimivallan siirron. Tässä tapauksessa hallintoneuvosto käyttää nimittävän viranomaisen toimivaltaa itse tai siirtää sen jollekin jäsenistään tai jollekulle toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen henkilöstöön kuuluvalle, joka on muu kuin toimitusjohtaja.
3. Hallintoneuvosto hyväksyy tarvittavat henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanosäännöt henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti.
4. Henkilöresurssit määritetään toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen henkilöstötaulukossa, josta käy yrityksen vuotuisen talousarvion mukaisesti ilmi väliaikaisten toimien määrä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisen henkilöstön määrä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna.
5. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen henkilöstö koostuu väliaikaisista toimihenkilöistä ja sopimussuhteisista toimihenkilöistä.
6. Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys vastaa kaikista henkilöstöön liittyvistä kuluista.
7 artikla
Tilapäisesti siirrettävät kansalliset asiantuntijat ja harjoittelijat
1. Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys voi käyttää tilapäisesti siirrettyjä kansallisia asiantuntijoita ja harjoittelijoita, jotka eivät ole toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen toimihenkilöitä. Tilapäisesti siirrettyjen kansallisten asiantuntijoiden lukumäärä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna lisätään 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin henkilöstöä koskeviin tietoihin vuotuisen talousarvion mukaisesti.
2. Hallintoneuvosto hyväksyy päätöksen, jossa vahvistetaan toiseen polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen tilapäisesti siirrettävien kansallisten asiantuntijoiden palvelukseen ottoon sekä harjoittelijoiden käyttöön sovellettavat säännöt.
8 artikla
Erioikeudet ja vapaudet
Toiseen polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen ja sen henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitettyä, Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa (N:o 7).
9 artikla
Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen vastuu
1. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen sopimusperusteinen korvausvastuu määritetään asiaa koskevissa sopimusmääräyksissä ja kulloiseenkin sopimukseen, päätökseen tai hankintasopimukseen sovellettavassa lainsäädännössä.
2. Muuta kuin sopimukseen perustuvaa vastuuta koskevissa asioissa toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen on korvattava henkilöstönsä tehtäviään suorittaessaan aiheuttamat vahingot jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti.
3. Kaikkien 1 tai 2 kohdassa tarkoitettuun vastuuseen liittyvien toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen maksujen ja vastuuseen liittyvien kulujen ja kustannusten katsotaan olevan toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen menoja, jotka katetaan toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen varoista.
4. Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys vastaa yksin velvoitteistaan.
10 artikla
Unionin tuomioistuimen toimivalta ja sovellettava lainsäädäntö
1. Unionin tuomioistuimella on toimivalta
a)
toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tekemissä sopimuksissa tai hankintasopimuksessa taikka sen päätöksissä olevan välityslausekkeen nojalla;
b)
riidoissa, jotka koskevat toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen henkilöstön tehtäviään suorittaessaan aiheuttamien vahinkojen korvaamista;
c)
kaikissa toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen ja sen henkilöstön välisissä riidoissa henkilöstösäännöissä ja palvelussuhteen ehdoissa määrätyin rajoituksin ja edellytyksin.
2. Niihin kysymyksiin, joista ei säädetä tässä asetuksessa tai unionin muissa säädöksissä, sovelletaan sen valtion lainsäädäntöä, jossa toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen kotipaikka sijaitsee.
11 artikla
Arviointi
1. Komissio tekee riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2017 toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen väliarvioinnin, jossa arvioidaan erityisesti muihin osakkaisiin kuin unioniin kuuluvien oikeussubjektien tai niiden liitännäisosallistujien sekä muiden oikeussubjektien osallistumista ja osuuksien laajuutta epäsuorissa toimissa. Komissio laatii tästä arvioinnista kertomuksen, joka sisältää arvioinnin päätelmät ja komission huomautukset. Komissio lähettää tämän kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen väliarvioinnin tulokset otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 1291/2013 32 artiklassa tarkoitetussa perusteellisessa arvioinnissa ja väliarvioinnissa.
2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun väliarvioinnin päätelmien perusteella komissio voi toimia 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti tai toteuttaa muita asianmukaisia toimenpiteitä.
3. Komissio suorittaa toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen loppuarvioinnin kuuden kuukauden kuluessa toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen purkamisesta mutta viimeistään kahden vuoden kuluttua yhtiöjärjestyksen 21 artiklassa tarkoitetun purkamismenettelyn aloittamisesta. Loppuarvioinnin tulokset esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
12 artikla
Vastuuvapaus
Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 7 kohdasta ja 209 artiklasta poiketen Euroopan parlamentti myöntää neuvoston suosituksesta toiselle polttokenno- ja vety-yhteisyritykselle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen varainhoitosäännöissä säädettyä menettelyä noudattaen.
13 artikla
Jälkikäteen tehtävät tarkastukset
1. Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys suorittaa jälkikäteen tehtävät epäsuorien toimien menojen tarkastukset asetuksen (EU) N:o 1291/2013 29 artiklan mukaisesti osana Horisontti 2020 -puiteohjelman epäsuoria toimia.
2. Komissio voi päättää itse suorittaa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tarkastukset. Komissio noudattaa tällöin voimassa olevia sääntöjä ja erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012, asetuksen (EU) N:o 1290/2013 ja asetuksen (EU) N:o 1291/2013 säännöksiä.
14 artikla
Osakkaiden taloudellisten etujen suojaaminen
1. Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys sallii komission henkilöstön ja muiden komission tai yhteisyrityksen valtuuttamien henkilöiden sekä tilintarkastustuomioistuimen pääsyn toimipaikkoihinsa ja tiloihinsa ja antaa näiden käyttöön kaikki tarkastusten toteuttamiseen tarvittavat tiedot, sähköisessä muodossa olevat tiedot mukaan luettuina.
2. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi suorittaa tutkimuksia, muun muassa paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia, neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (12) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 (13) vahvistettujen säännösten ja menettelyjen mukaisesti sen selvittämiseksi, onko johonkin tämän asetuksen nojalla rahoitettuun sopimukseen, päätökseen tai hankintasopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, korruptiota tai muuta laitonta toimintaa.
3. Rajoittamatta 1 ja 2 kohdan soveltamista on hankintasopimuksiin, sopimuksiin ja päätöksiin, jotka johtuvat tämän asetuksen täytäntöönpanosta, sisällytettävä säännöksiä, joilla komissiolle, toiselle polttokenno- ja vety-yhteisyritykselle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille annetaan nimenomaiset valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia toimivaltuuksiensa mukaisesti.
4. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen on varmistettava, että sen osakkaiden taloudelliset edut suojataan asianmukaisesti suorittamalla tai teettämällä tarvittavia sisäisiä ja ulkopuolisia tarkastuksia.
5. Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys liittyy Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemään toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista (14). Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys toteuttaa tarvittavat toimenpiteet OLAFin suorittamien sisäisten tutkimusten helpottamiseksi.
15 artikla
Luottamuksellisuus
Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen on suojattava sellaiset arkaluonteiset tiedot, joiden paljastaminen voisi haitata sen osakkaiden tai toisen polttokenno- ja vety-yhteisyritykseen toimintaan osallistuvien etuja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 16 artiklan soveltamista.
16 artikla
Avoimuus
1. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen hallussaan pitämiin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (15).
2. Toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen hallintoneuvosto voi hyväksyä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoa koskevat käytännön järjestelyt.
3. Rajoittamatta tämän asetuksen 10 artiklan soveltamista toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan mukaisesti tekemistä päätöksistä voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.
17 artikla
Osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt
Asetusta (EU) N:o 1290/2013 sovelletaan toisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen rahoittamiin toimiin. Mainitun asetuksen mukaisesti toista polttokenno- ja vety-yhteisyritystä pidetään rahoituselimenä ja se myöntää rahoitustukea epäsuorille toimille yhtiöjärjestyksen 1 artiklassa määrätyin tavoin.
Asetuksen (EU) N:o 1290/2013 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti työsuunnitelmissa voidaan toimintapolitiikan erityisvaatimusten tai toimen luonteen ja tavoitteen mukaan määrittää perusteltuja lisäedellytyksiä.
18 artikla
Isäntävaltion tarjoama tuki
Toinen polttokenno- ja vety-yhteisyritys ja sen valtion välillä, jossa sen kotipaikka sijaitsee, voidaan tehdä hallinnollinen sopimus erioikeuksista ja vapauksista sekä muusta mainitun valtion toiselle polttokenno- ja vety-yhteisyritykselle antamasta tuesta.
19 artikla
Kumoaminen ja siirtymäsäännökset
1. Kumotaan asetus (EY) N:o 521/2008.
2. Asetuksen (EY) N:o 521/2008 nojalla aloitettuja toimia ja niihin liittyviä rahoitusvelvoitteita koskee edelleen mainittu asetus, kunnes ne on saatettu päätökseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista.
Tämän asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun väliarviointiin sisältyy asetuksen (EY) N:o 521/2008 mukaisen polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen loppuarviointi.
3. Tämä asetus ei vaikuta asetuksen (EY) N:o 521/2008 nojalla palvelukseen otetun henkilöstön oikeuksiin ja velvollisuuksiin.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun henkilöstön työsopimukset voidaan uusia tämän asetuksen nojalla henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen mukaisesti.
Asetuksen (EY) N:o 521/2008 nojalla nimitetty pääjohtaja osoitetaan toimikautensa jäljellä olevaksi ajaksi lisäksi hoitamaan tämän asetuksen mukaisia toimitusjohtajan tehtäviä 27 päivästä kesäkuuta 2014 lähtien. Muut sopimusehdot säilyvät ennallaan.
4. Jolleivät osakkaiden välillä muuta sovita asetuksen (EY) N:o 521/2008 nojalla, kaikki asetuksen (EY) N:o 521/2008 mukaiset osakkaiden oikeudet ja velvollisuudet sekä varat, velat tai vastuut siirretään tämän asetuksen nojalla siinä tarkoitetuille osakkaille.
5. Asetuksen (EY) N:o 521/2008 mukaiset käyttämättä jääneet määrärahat siirretään toiselle polttokenno- ja vety-yhteisyritykselle.
20 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 6 päivänä toukokuuta 2014.