KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1194/2012
af 12. december 2012
om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF for så vidt angår krav til miljøvenligt design af retningsbestemte lyskilder, LED-lyskilder og dertil hørende udstyr
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF af 21. oktober 2009 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (1), særlig artikel 15, stk. 1,
efter høring af konsultationsforummet for miljøvenligt design og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til direktiv 2009/125/EF fastlægger Kommissionen krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter, der sælges og handles i betydelige mængder, har en væsentlig miljøpåvirkning og har et betydeligt potentiale med hensyn til at mindske deres miljøpåvirkning, uden at det medfører urimelige omkostninger.
(2)
Ifølge artikel 16, stk. 2, litra a), i direktiv 2009/125/EF udsteder Kommissionen efter proceduren i samme direktivs artikel 19, stk. 3, og kriterierne i artikel 15, stk. 2, og efter høring af konsultationsforummet for miljøvenligt design eventuelt gennemførelsesforanstaltninger og begynder med de produkter, der frembyder et stort potentiale for en omkostningseffektiv nedbringelse af drivhusgasemissionerne, f.eks. belysningsprodukter i både boliger og den tertiære sektor, som bl.a. omfatter retningsbestemte lyskilder, LED-lyskilder og dertil hørende udstyr.
(3)
Kommissionen har gennemført en forberedende undersøgelse, hvor de tekniske, miljømæssige og økonomiske aspekter af retningsbestemte lyskilder, LED-lyskilder og dertil hørende udstyr blev analyseret. Undersøgelsen er foretaget i samarbejde med interessenter og berørte parter fra EU og tredjelande, og resultaterne er gjort offentligt tilgængelige. En forberedende undersøgelse af eksterne strømforsyninger frembragte en lignende analyse for styreanordninger til halogenpærer.
(4)
Obligatoriske krav til miljøvenligt design gælder for produkter, som bringes i omsætning på EU-markedet, uanset hvor de installeres eller anvendes, og derfor kan sådanne krav ikke gøres afhængige af produktets anvendelse.
(5)
Produkter, som er omfattet af denne forordning, er hovedsageligt udformet til fuldstændig eller delvis belysning af et område, idet de erstatter eller supplerer dagslys med kunstlys, så synsforholdene bedres i det pågældende område. Speciallyskilder, der hovedsageligt er udformet til andre anvendelsesformål (f.eks. trafiksignaler, terrariumsbelysning eller husholdningsapparater), og som klart er angivet som sådanne i den ledsagende produktinformation, bør ikke underkastes denne forordnings krav til miljøvenligt design.
(6)
Ny teknologi, der fremkommer på markedet, f.eks. lysdioder, bør omfattes af denne forordning.
(7)
Miljøaspekterne af de omfattede energiforbrugende produkter, der er udpeget som væsentlige i forbindelse med denne forordning, er energiforbruget i brugsfasen og indholdet og udledningerne af kviksølv.
(8)
Kviksølvudledningen i de forskellige faser af lyskildernes livscyklus, bl.a. fra elproduktion i brugsfasen og fra de 80 % af kviksølvholdige kompaktlysstoflamper, som antages ikke at blive genanvendt, når de er udtjent, er blevet anslået til 0,7 tons fra bestanden af lyskilder i 2007. Hvis der ikke iværksættes målrettede foranstaltninger, anslås kviksølvudledningerne fra bestanden af lyskilder at stige til 0,9 tons i 2020, til trods for, at det er påvist, at denne mængde kan nedbringes væsentligt.
(9)
Selv om kviksølvindholdet i kompaktlysstoflamper anses for et væsentligt miljøaspekt, er det hensigtsmæssigt, at det reguleres under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU (2). Det er hensigtsmæssigt at regulere emissionen af ultraviolet lys fra lyskilder og andre parametre med potentielle negative sundhedsvirkinger under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/95/EF (3) og direktiv 2001/95/EF (4).
(10)
Fastsættelsen af energieffektivitetskrav for lyskilder burde føre til en mindre samlet kviksølvudledning.
(11)
Ifølge artikel 14, stk. 2, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/19/EU (5) skal medlemsstaterne sikre, at brugere af elektrisk og elektronisk udstyr i private husholdninger får de nødvendige oplysninger om de potentielle virkninger for miljøet og menneskers sundhed af tilstedeværelsen af farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr. Kravene til produktinformation i denne forordning bør udbygge denne bestemmelse for så vidt angår kviksølv i kompaktlysstoflamper.
(12)
Strømforbruget for produkter omfattet af denne forordning bør forbedres ved, at der anvendes eksisterende teknologier, som ikke er beskyttet af ejendomsret, som er omkostningseffektive, og som giver lavere samlede udgifter til anskaffelse og drift af udstyret.
(13)
Der bør stilles krav til miljøvenligt design af produkter omfattet af denne forordning med henblik på at forbedre de pågældende produkters miljømæssige egenskaber, bidrage til et velfungerende indre marked og til Unionens mål om at mindske energiforbruget med 20 % frem til 2020, sammenholdt med det beregnede energiforbrug i 2020, hvis der ikke træffes sådanne foranstaltninger.
(14)
Den kombinerede virkning af kravene til miljøvenligt design, der er fastsat i denne forordning og i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 874/2012 (6), forventes at føre til en årlig strømbesparelse på 25 TWh i 2020 for retningsbestemte lyskilder, sammenholdt med en situation, hvor der ikke træffes nogen foranstaltninger.
(15)
Kravene til miljøvenligt design bør hverken påvirke produktets brugsegenskaber eller skade sundhed, sikkerhed eller miljø. Fordelene ved at nedbringe strømforbruget i brugsfasen for produkter omfattet af denne forordning bør navnlig være større end eventuelle ekstra miljøpåvirkninger i produktionsfasen. For at sikre forbrugernes tilfredshed med energibesparende lyskilder, herunder navnlig LED-lyskilder, bør der fastsættes krav til brugsegenskaber ikke blot for retningsbestemte lyskilder, men også for ikke-retningsbestemte LED-lyskilder, idet disse ikke er omfattet af kravene til brugsegenskaber i Kommissionens forordning (EF) nr. 244/2009 (7). Produktinformationskravene bør give forbrugerne mulighed for at træffe kvalificerede valg.
(16)
LED-lysarmaturer, hvor LED-lyskilder eller LED-moduler ikke kan udtages til selvstændig prøvning, bør ikke give LED-producenterne mulighed for at omgå denne forordnings krav.
(17)
Det er hensigtsmæssigt at fastsætte specifikke krav på et niveau, som gør, at der stadig findes alternative lyskilder, som kan bruges i bestanden af belysningsudstyr. Parallelt hermed bør der fastsættes almene krav, som implementeres ved hjælp af harmoniserede standarder, og som gør nyt belysningsudstyr mere kompatibelt med energibesparende lyskilder, og energibesparende lyskilder kompatible med et bredere udvalg af belysningsudstyr. Produktinformationskravene til belysningsudstyr kan hjælpe brugerne med at finde lyskilder og udstyr, der passer sammen.
(18)
Kravene til miljøvenligt design bør indføres i flere faser for at give producenterne tilstrækkelig tid til at foretage de nødvendige designændringer af produkter, der er omfattet af denne forordning. Indførelsen af krav i flere omgange bør planlægges, så negative virkninger for markedsført udstyrs brugsegenskaber undgås, og der tages hensyn til omkostningsvirkningen for slutbrugerne og producenterne, herunder navnlig små og mellemstore virksomheder, samtidig med at forordningens målsætninger nås inden for den planlagte tidsramme.
(19)
Målingerne af de relevante produktparametre bør udføres ved pålidelige, nøjagtige og reproducerbare måleprocedurer under anvendelse af de nyeste almindeligt anerkendte målemetoder, herunder harmoniserede europæiske standarder fra de europæiske standardiseringsorganer, når sådanne er vedtaget, jf. bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF (8).
(20)
I overensstemmelse med artikel 8 i direktiv 2009/125/EF bør denne forordning specificere, hvilke procedurer der gælder for overensstemmelsesvurdering.
(21)
For at lette kontrollen af overensstemmelsen bør producenterne give oplysninger i den i bilag V og VI til direktiv 2009/125/EF omhandlede tekniske dokumentation i det omfang, oplysningerne vedrører kravene i denne forordning.
(22)
Ud over de retligt bindende krav i denne forordning bør der angives vejledende referenceværdier for de bedste tilgængelige teknologier for produkter omfattet af denne forordning med henblik på at sikre omfattende og lettere adgang til information om produkternes miljøpræstationer over hele deres livscyklus.
(23)
Ved revisionen af denne forordning bør der tages særligt hensyn til udviklingen i salget af speciallyskilder for at kontrollere, at de ikke anvendes til andet end deres særlige formål, og til udviklingen af ny teknologi, f.eks. lysdioder (LED) og organiske LED. Det bør også vurderes, om det er muligt at opstille energieffektivitetskrav på kategori A-niveau som defineret i den delegerede forordning (EU) nr. 874/2012, eller i det mindste på kategori B-niveau for retningsbestemte halogenlyskilder til almindelig netspænding (under hensyntagen til kriterierne i tabel 2 i punkt 1.1 i bilag III). Ved revisionen bør det også vurderes, om der kan foretages en væsentlig stramning af energieffektivitetskravene til andre glødepærer. Under revisionen bør også kravene til brugsegenskaber for så vidt angår farvegengivelsesindeks for LED-lyskilder vurderes.
(24)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 19, stk. 1, i direktiv 2009/125/EF -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
Ved denne forordning fastsættes krav til miljøvenligt design for så vidt angår markedsføring af følgende elektriske belysningsprodukter:
a)
retningsbestemte lyskilder
b)
LED-lyskilder
c)
udstyr udformet til installation mellem elnettilslutningen og lyskilden(-erne), herunder styreanordninger, reguleringsudstyr og lysarmaturer (dog ikke forkoblinger og lysarmaturer til lysstofrør og højtryksdamplamper),
også når disse er indbygget i andre produkter.
Den fastsætter også krav til produktinformation for specialprodukter.
LED-moduler er fritaget fra denne forordnings krav, hvis de markedsføres som en del af lysarmaturer, der markedsføres i et antal på højst 200 enheder årligt.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning gælder definitionerne i artikel 2 i direktiv 2009/125/EF, og derudover forstås ved:
1) »belysning«: anvendelse af lys på en sådan måde, at det rammer et sted, genstande eller deres omgivelser, så disse bliver synlige for mennesker
2) »spotbelysning«: en type belysning, hvor lyset målrettes, så det fremhæver et objekt eller en del af et område
3) »elektrisk belysningsprodukt«: et produkt udformet til brug med strøm og beregnet til belysning
4) »specialprodukt«: et produkt, som anvender teknologier, der er omfattet af denne forordning, men som er beregnet til særlige anvendelser på grund af dets tekniske parametre som beskrevet i den tekniske dokumentation. Særlige anvendelser er anvendelser, som kræver tekniske parametre, der ikke er nødvendige, når det gælder belysning af normale steder eller genstande under normale forhold. Der er tale om følgende typer anvendelser:
i)
udsendelse af lys som agens i kemiske eller biologiske processer (f.eks. polymerisering, ultraviolet lys, der anvendes til saltning/tørring/hærdning, fotodynamisk terapi, havebrug, pasning af husdyr, insektbekæmpelsesmidler)
ii)
optagelse og projektion af billeder (f.eks. flashlamper til kamera, fotokopimaskiner og videoprojektorer)
iii)
opvarmning (f.eks. infrarøde lyskilder)
iv)
signalgivning (f.eks. trafiklys eller landingsbanelys)
i)
hvor lysets spektralfordeling har til formål at ændre det belyste steds eller den belyste genstands udseende ud over at gøre det eller den synlig (f.eks. belysning til udstilling af fødevarer eller farvede lyskilder som defineret i punkt 1 i bilag I), med undtagelse af variationer i korreleret farvetemperatur, eller
ii)
hvor lysets spektralfordeling er tilpasset til særligt teknisk udstyrs behov, ud over at gøre et sted eller en genstand synlig for mennesker (f.eks. studiobelysning, lysspots, teaterbelysning), eller
iii)
hvor stedet eller den belyste genstand kræver særlig beskyttelse mod lyskildens negative virkninger (belysning med særlige filtre til lysfølsomme patienter eller lysfølsomme museumsgenstande), eller
iv)
hvor der kun kræves belysning i nødsituationer (f.eks. nødbelysningsarmaturer eller styreanordninger til nødbelysning), eller
v)
hvor belysningsprodukter skal kunne modstå ekstreme fysiske påvirkninger (f.eks. vibrationer eller temperaturer under - 20 °C eller over 50 °C)
5) »lysgiver«: en flade eller et objekt, der er konstrueret til at udsende hovedsagelig synlig optisk stråling frembragt ved omsætning af energi. Med udtrykket »synlig« henvises der til en bølgelængde på 380-780 nm
6) »lyskilde«: en enhed, hvis præstationer kan vurderes særskilt, og som består af en eller flere lysgivere. Den kan desuden indeholde komponenter, der er nødvendige til tænding, strømforsyning eller stabil drift af enheden, eller til fordeling, filtrering eller omdannelse af den optiske stråling, hvis disse komponenter ikke kan fjernes uden blivende beskadigelse af enheden
7) »sokkel«: den del af en lyskilde, som forbinder den til strømkilden via en fatning eller en tilslutning, og som også kan tjene til at fastholde lyskilden i fatningen
8) »fatning«: en anordning, som fastholder lyskilden, oftest ved at soklen indsættes i den, i hvilket tilfælde den også tjener til at slutte lyskilden til strømkilden
9) »retningsbestemt lyskilde«: en lyskilde, som afgiver mindst 80 % af sit lys inden for en rumvinkel på π sr (hvilket svarer til en kegle med topvinkel 120°)
10) »ikke-retningsbestemt lyskilde«: en lyskilde, som ikke er en retningsbestemt lyskilde
11) »glødetrådslyskilde«: en lyskilde, hvori lys frembringes ved, at en trådlignende leder ophedes til glødepunktet af en elektrisk strøm. Lyskilden kan eventuelt indeholde gasser, der påvirker glødeprocessen
12) »glødepære«: en glødetrådslyskilde, hvori glødetråden er omsluttet af en lufttom glaskolbe eller af en glaskolbe med en inaktiv gas
13) »halogenpære«: en glødetrådslyskilde, hvor glødetråden består af wolfram og er omsluttet af gas indeholdende halogener eller halogenforbindelser. En halogenpære kan have en indbygget strømforsyning
14) »udladningslampe«: en lyskilde, hvor lyset direkte eller indirekte produceres ved en elektrisk udladning i en gas, en metaldamp eller en blanding af flere gasser og dampe
15) »lysstofrør«: lavtrykskviksølvlampe, hvor det meste af lyset udsendes af et eller flere lag lysstof, som rammes af den ultraviolette stråling fra udladningen. Lysstofrør kan have en indbygget forkobling
16) »lysstofrør uden indbygget forkobling«: et lysstofrør med enkelt eller dobbelt sokkel uden indbygget forkobling
17) »højtryksdamplampe«: en elektrisk udladningslampe, hvor lysbuen stabiliseres af vægtemperaturen, og hvor energistrømmen mod og gennem udladningsrørets væg overstiger 3 watt pr. kvadratcentimeter
18) »lysdiode« eller »LED«: en lysgiver bestående af en halvlederanordning med en p-n-overgang af uorganisk materiale. P-n-overgangen udsender optisk stråling, når den exciteres af en elektrisk strøm
19) »LED package«: en sammenbygning med én eller flere lysdioder. Den kan have et optisk element og termiske, mekaniske og elektriske grænseflader
20) »LED-modul«: en sammenbygning, uden sokkel, af ét eller flere LED packages på et trykt kredsløb. Den kan have elektriske, optiske, mekaniske og termiske komponenter, grænseflader og en styreanordning
21) »LED-lyskilde«: en lyskilde, der omfatter et eller flere LED-moduler. Lyskilden kan være forsynet med en sokkel
22) »styreanordning«: en anordning mellem elnettet og en eller flere lyskilder; den varetager en funktion, der vedrører lyskildens drift, idet den f.eks. transformerer forsyningsspændingen, begrænser strømstyrken til den for lyskilden eller lyskilderne krævede størrelse, leverer startspænding og strøm til forvarmning, forhindrer koldstart, korrigerer effektfaktoren eller mindsker radiointerferens. Anordningen kan være udformet sådan, at den skal forbindes med andre styreanordninger, for at disse funktioner skal kunne varetages. Begrebet »styreanordning« omfatter ikke:
reguleringsudstyr
strømforsyninger omfattet af Kommissionens forordning (EF) nr. 278/2009 (9)
23) »reguleringsudstyr«: elektrisk eller mekanisk udstyr til regulering eller overvågning af lyskildens lysstrøm på anden måde end ved spændingstransformering, f.eks. timere, bevægelsessensorer, lyssensorer og anordninger til dagslysstyring. Desuden regnes også fasestyringslysdæmpere for reguleringsudstyr
24) »ekstern styreanordning«: ikke-integreret styreanordning, som er konstrueret til installation uden for en lyskildes eller et lysarmaturs indeslutning, eller som kan fjernes fra indeslutningen uden blivende beskadigelse af lyskilden eller lysarmaturet
25) »forkobling«: en styreanordning indsat mellem strømkilden og en eller flere udladningslamper, som hovedsageligt har til formål at begrænse strømstyrken til den krævede værdi ved hjælp af induktans, kapacitans eller en kombination heraf
26) »styreanordning til halogenpære«: styreanordning, som transformerer netspænding til ekstra lav spænding til halogenpærer
27) »kompaktlysstoflampe«: et lysstofrør, som omfatter alle nødvendige komponenter til tænding og stabil drift af lysstofrøret
28) »lysarmatur«: udstyr, som fordeler, filtrerer eller omdanner lys fra en eller flere lyskilder, og som omfatter alle de nødvendige elementer til at støtte, fastgøre og beskytte lyskilderne samt eventuelt hjælpeapparatur og anordninger til at forbinde dem til strømforsyningen
29) »slutbruger«: en fysisk person, der køber eller forventes at købe en lyskilde eller et lysarmatur til formål uden forbindelse med dennes professionelle aktivitet inden for handel, håndværk, industri eller liberale erhverv
30) »endelig ejer«: den person eller enhed, der ejer et produkt i brugsfasen af produktets livscyklus, eller enhver person eller enhed, som handler på vegne af en sådan person eller enhed.
I forbindelse med bilag III til V finder definitionerne i bilag II også anvendelse.
Artikel 3
Krav til miljøvenligt design
1. De i artikel 1 omhandlede belysningsprodukter skal opfylde kravene til miljøvenligt design i bilag III, undtagen hvis der er tale om specialprodukter.
De forskellige krav til miljøvenligt design træder i kraft som følger:
Fase 1: 1. september 2013
Fase 2: 1. september 2014
Fase 3: 1. september 2016.
Alle krav gælder i forening med andre senere indførte krav, medmindre de bliver afløst eller på anden måde ophævet.
2. Fra den 1. september 2013 skal specialprodukter opfylde informationskravene i bilag I.
Artikel 4
Overensstemmelsesvurdering
Proceduren for overensstemmelsesvurdering i artikel 8 i direktiv 2009/125/EF er den interne designkontrol, der er fastlagt i samme direktivs bilag IV, eller det forvaltningssystem, der er fastlagt i samme direktivs bilag V.
Den tekniske dokumentation, der udarbejdes med henblik på overensstemmelsesvurdering i henhold til artikel 8 i direktiv 2009/125/EF, skal:
a)
omfatte en kopi af den produktinformation, der stilles til rådighed i henhold til bilag III, punkt 3
b)
angive alle andre oplysninger, der kræves i henhold til bilag I, III og IV, i den tekniske dokumentation
c)
specificere mindst én realistisk kombination af produktindstillinger og vilkår, hvor produktet opfylder kravene i denne forordning.
Artikel 5
Verifikationsprocedure i forbindelse med markedstilsyn
Medlemsstaterne skal anvende verifikationsproceduren i denne forordnings bilag IV, når de udfører markedstilsyn i henhold til artikel 3, stk. 2, i direktiv 2009/125/EF.
Artikel 6
Vejledende referenceværdier
De vejledende referenceværdier for de miljømæssigt bedste produkter og teknologier, der findes på markedet på tidspunktet for vedtagelsen af denne forordning, er anført i bilag V.
Artikel 7
Revision
Kommissionen reviderer denne forordning i lyset af den teknologiske udvikling senest tre år efter dens ikrafttræden og forelægger konsultationsforummet for miljøvenligt design resultaterne af revisionen.
Artikel 8
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 12. december 2012.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1194/2012,
annettu 12 päivänä joulukuuta 2012,
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY täytäntöönpanemisesta suunnattujen lamppujen, loistediodilamppujen ja niihin liittyvien laitteiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan,
on kuullut ekologisen suunnittelun kuulemisfoorumia,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Direktiivin 2009/125/EY mukaan komission olisi asetettava ekologista suunnittelua koskevia vaatimuksia eli ekosuunnitteluvaatimuksia energiaan liittyville tuotteille, jotka edustavat merkittävää myyntivolyymiä ja kauppaa ja aiheuttavat merkittävän ympäristövaikutuksen ja joihin liittyy merkittäviä mahdollisuuksia ympäristövaikutusten parantamiseen tuotesuunnittelun avulla ilman, että siitä aiheutuu kohtuuttomia kustannuksia.
(2)
Direktiivin 2009/125/EY 16 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään, että komissio ottaa 19 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, 15 artiklan 2 kohdassa esitettyjen perusteiden mukaisesti ja ekologisen suunnittelun kuulemisfoorumia kuultuaan käyttöön tarpeen mukaan täytäntöönpanotoimenpiteitä alkaen tuotteista, joihin liittyy suuria mahdollisuuksia kasvihuonekaasupäästöjen kustannustehokkaaseen vähentämiseen. Tällaisia ovat muun muassa kotitalouksien ja palvelusektorin valaistustuotteet, joihin sisältyvät suunnatut lamput, ledilamput ja niihin liittyvät laitteet.
(3)
Komissio on tehnyt taustaselvityksen, jossa analysoidaan suunnattujen lamppujen, ledilamppujen ja niihin liittyvien laitteiden teknisiä, taloudellisia ja ympäristönäkökohtia. Selvitys on tehty yhdessä unionista ja sen ulkopuolisista maista tulevien sidosryhmien ja intressitahojen kanssa ja sen tulokset on julkistettu. Ulkoisia tehonlähteitä koskevassa taustaselvityksessä tehtiin vastaava analyysi halogeenilamppujen liitäntälaitteista.
(4)
Pakollisia ekosuunnitteluvaatimuksia sovelletaan unionin markkinoille saatettuihin tuotteisiin riippumatta siitä, mihin ne on asennettu tai missä niitä käytetään, joten vaatimukset eivät voi olla riippuvaisia siitä sovelluksesta, jossa tuotetta käytetään.
(5)
Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat tuotteet on pääasiassa tarkoitettu jonkin alueen täydelliseen tai osittaiseen valaistukseen siten, että niillä korvataan luonnonvalo tai täydennetään sitä keinovalolla näkyvyyden parantamiseksi kyseisellä alueella. Tässä asetuksessa vahvistettuja ekosuunnitteluvaatimuksia ei tulisi soveltaa erikoislamppuihin, jotka on tarkoitettu pääasiassa muuntyyppisiin sovelluksiin, kuten liikennevaloissa, terraariovalaistuksessa tai kodinkoneissa käytettävät lamput, ja jotka on selvästi merkitty sellaisiksi tuotteen mukana olevissa tuotetiedoissa.
(6)
Tätä asetusta tulisi soveltaa markkinoille tulossa oleviin uusiin teknologioihin kuten ledeihin.
(7)
Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden ympäristönäkökohdat, joita pidetään tämän asetuksen soveltamisen kannalta merkityksellisinä, ovat käytönaikainen energiankulutus sekä elohopeapitoisuus ja elohopeapäästöt.
(8)
Käytössä olevien lamppujen elohopeapäästöiksi arvioitiin 0,7 tonnia vuonna 2007 lamppujen elinkaaren eri vaiheissa, kun huomioon otetaan käyttövaiheen sähköntuotanto ja ne 80 prosenttia elohopeaa sisältävistä suunnatuista pienloistelampuista, joiden oletetaan jäävän kierrättämättä käyttöiän lopussa. Jos erityistoimenpiteitä ei toteuteta, käytössä olevien lamppujen elohopeapäästöjen arvioidaan kasvavan 0,9 tonniin vuonna 2020. On kuitenkin osoitettu, että tätä määrää voidaan vähentää huomattavasti.
(9)
Vaikka pienloistelamppujen elohopeapitoisuutta pidetään merkittävänä ympäristönäkökohtana, sitä on asianmukaista säädellä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2011/65/EU (2). Lamppujen ultraviolettisäteilyä ja muita parametreja, joilla on mahdollisia terveysvaikutuksia, on asianmukaista säädellä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiveillä 2006/95/EY (3) ja 2001/95/EY (4).
(10)
Energiatehokkuusvaatimusten asettamisen lampuille pitäisi johtaa kokonaiselohopeapäästöjen laskuun.
(11)
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/19/EU (5) 14 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että kotitalouksissa sähkö- ja elektroniikkalaitteita käyttävät saavat tarvittavat tiedot sähkö- ja elektroniikkalaitteissa olevista vaarallisista aineista aiheutuvista mahdollisista vaikutuksista ympäristöön ja ihmisten terveyteen. Tätä säännöstä olisi täydennettävä tässä asetuksessa annettavilla tuotetietovaatimuksilla pienloistelamppujen elohopeapitoisuuden osalta.
(12)
Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden sähkönkulutusta olisi vähennettävä olemassa olevilla kustannustehokkailla avoimilla teknologioilla, joilla saadaan alennettua laitteiden hankinta- ja käyttökustannuksia.
(13)
Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden ekosuunnitteluvaatimukset olisi asetettava siten, että niiden avulla parannetaan asianomaisten tuotteiden ympäristönsuojelullista tasoa, parannetaan sisämarkkinoiden toimivuutta ja edistetään unionin tavoitetta vähentää energiankulutusta 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä verrattuna oletettuun energiankulutukseen kyseisenä vuonna, jos mitään toimenpiteitä ei toteuteta.
(14)
Tässä direktiivissä vahvistettujen ekosuunnitteluvaatimusten ja komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 874/2012 (6) arvioidaan yhdessä johtavan 25 terawattitunnin säästöihin suunnattujen lamppujen vuotuisessa sähkönkulutuksessa vuoteen 2020 mennessä verrattuna tilanteeseen, jossa mitään toimenpiteitä ei toteutettaisi.
(15)
Ekosuunnitteluvaatimusten ei tulisi vaikuttaa tuotteen toiminnallisuuteen käyttäjän näkökulmasta eikä aiheuttaa kielteisiä terveys-, turvallisuus- tai ympäristövaikutuksia. Erityisesti käyttövaiheen pienentyneestä sähkönkulutuksesta saatavan hyödyn olisi oltava merkittävämpi kuin tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuotantovaiheessa mahdollisesti tapahtuva ympäristövaikutusten lisäys. Jotta voitaisiin varmistaa kuluttajien tyytyväisyys energiansäästölamppuihin, etenkin ledeihin, toimintavaatimuksia olisi asetettava suunnattujen lamppujen lisäksi myös ympärisäteileville ledeille, sillä ne jätettiin toimintavaatimusten soveltamisalan ulkopuolelle komission asetuksessa (EY) N:o 244/2009 (7). Tuotetietovaatimusten ansiosta kuluttajien pitäisi pystyä tekemään tietoon perustuvia valintoja.
(16)
Ledivalaisimien, joista ei voida irrottaa ledilamppua tai -moduulia erillistä testausta varten, ei tulisi tarjota ledien valmistajille keinoa kiertää tämän asetuksen vaatimuksia.
(17)
On asianmukaista vahvistaa erityisvaatimukset sellaiselle tasolle, että saatavilla olevia vaihtoehtoisia lamppuja voidaan edelleen käyttää kaikissa käytössä olevissa valaistuslaitteissa. Rinnakkain tämän kanssa olisi vahvistettava yleisiä vaatimuksia, jotka pannaan täytäntöön yhdenmukaistetuilla standardeilla ja joiden ansiosta uudet valaistuslaitteet ovat paremmin yhteensopivia energiansäästölamppujen kanssa ja energiansäästölamppuja voidaan käyttää laajemmassa valikoimassa valaistuslaitteita. Valaistuslaitteiden tuotetietovaatimukset voivat auttaa käyttäjiä löytämään sopivia lamppuja ja laitteita.
(18)
Ekosuunnitteluvaatimusten vaiheittaisen voimaantulon pitäisi antaa valmistajille riittävästi aikaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden uudelleensuunnitteluun. Voimaantulovaiheet olisi ajoitettava niin, että markkinoilla jo olevien laitteiden toiminnallisuuteen liittyvät kielteiset vaikutukset vältetään ja loppukäyttäjille ja valmistajille, erityisesti pk-yrityksille, aiheutuvat kustannusvaikutukset otetaan huomioon samalla, kun varmistetaan tämän asetuksen tavoitteiden toteutuminen kohtuullisessa ajassa.
(19)
Asianomaiset tuoteparametrit olisi mitattava käyttäen luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia mittausmenetelmiä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt mittausmenetelmät, mukaan luettuina Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY (8) liitteessä I lueteltujen eurooppalaisten standardointielinten hyväksymät yhdenmukaistetut standardit, jos niitä on saatavilla.
(20)
Direktiivin 2009/125/EY 8 artiklan mukaisesti tässä asetuksessa olisi täsmennettävä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden arviointimenetelmät.
(21)
Vaatimustenmukaisuuden tarkastamisen helpottamiseksi valmistajien olisi annettava direktiivin 2009/125/EY liitteissä V ja VI tarkoitetussa teknisessä dokumentaatiossa myös tällä asetuksella asetettuihin vaatimuksiin liittyvät tiedot.
(22)
Tässä asetuksessa säädettyjen oikeudellisesti sitovien vaatimusten lisäksi olisi määriteltävä parasta saatavilla olevaa teknologiaa koskevat ohjeelliset viitearvot, jotta voidaan varmistaa, että tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden elinkaarenaikaista ympäristönsuojelullista tasoa koskevat tiedot ovat laajasti ja helposti saatavilla.
(23)
Tämän asetuksen uudelleentarkastelussa olisi erityisesti otettava huomioon erikoislampputyyppien myynnin kehitys sen varmistamiseksi, ettei niitä käytetä muissa kuin erikoissovelluksissa, sekä uusien teknologioiden kuten ledien ja orgaanisten ledien kehitys. Siinä olisi myös arvioitava, onko mahdollista vahvistaa energiatehokkuusvaatimukset, jotka vastaavat asetuksessa (EU) N:o 874/2012 määriteltyä luokkaa A tai vähintään luokkaa B verkkojännitteellä toimivien suunnattujen halogeenilamppujen osalta (ottaen huomioon tämän asetuksen liitteessä III olevan 1.1 kohdan taulukossa 2 asetetut vaatimukset). Lisäksi olisi arvioitava, voidaanko muiden hehkulankalamppujen energiatehokkuusvaatimuksia merkittävästi kiristää. Uudelleentarkastelussa olisi myös arvioitava ledilamppujen värintoistoindeksiä koskevia toimintavaatimuksia.
(24)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2009/125/EY 19 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
Tällä asetuksella vahvistetaan ekosuunnitteluvaatimukset seuraavien sähkövalaistustuotteiden markkinoille saattamiselle:
a)
suunnatut lamput,
b)
loistediodilamput (ledilamput),
c)
laitteet, jotka on suunniteltu asennettaviksi verkkovirtalähteen ja lampun välille, mukaan lukien lampun liitäntälaitteet, hallintalaitteet ja valaisimet (muut kuin loistelampuille ja suurpainepurkauslampuille tarkoitetut virranrajoittimet ja valaisimet),
myös silloin, kun ne on integroitu muihin tuotteisiin.
Tällä asetuksella vahvistetaan myös tuotetietovaatimukset erikoistuotteille.
Ledimoduulit vapautetaan tämän asetuksen vaatimuksista, jos niitä markkinoidaan osana valaisimia, joita saatetaan markkinoille alle 200 kappaletta vuodessa.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa sovelletaan direktiivin 2009/125/EY 2 artiklassa vahvistettujen määritelmien lisäksi seuraavia määritelmiä:
1.
’valaistuksella’ tarkoitetaan valon osoittamista paikkoihin, esineisiin tai niiden ympäristöön siten, että ihmiset voivat nähdä ne;
2.
’korostusvalaistuksella’ tarkoitetaan valaistuksen muotoa, jossa valo suunnataan siten, että sillä korostetaan jotain kohdetta tai alueen osaa;
3.
’sähkövalaistustuotteella’ tarkoitetaan tuotetta, joka on suunniteltu toimimaan sähköllä ja tarkoitettu käytettäväksi valaistukseen;
4.
’erikoistuotteella’ tarkoitetaan tuotetta, jossa käytetään tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia tekniikoita, mutta joka on tarkoitettu käytettäväksi erikoissovelluksissa teknisessä dokumentaatiossa kuvattujen teknisten parametriensa vuoksi. Erikoissovelluksia ovat sellaisia teknisiä parametreja vaativat sovellukset, joita ei tarvita tavallisten paikkojen tai esineiden valaisemiseen tavanomaisissa olosuhteissa. Ne kuuluvat seuraaviin tyyppeihin:
a)
sovellukset, joissa valon päätarkoitus ei ole valaistus, kuten
i)
valon säteily vaikuttavana tekijänä kemiallisissa tai biologisissa prosesseissa (esimerkiksi polymerointi, kuivaamisessa tai kovettamisessa käytetty ultraviolettivalo, fotodynaaminen terapia, puutarhaviljely, lemmikkieläinten hoito, hyönteistentorjuntatuotteet);
ii)
kuvan ottaminen ja kuvan heijastaminen (esimerkiksi kameroiden salamalaitteet, kopiokoneet, videoprojektorit);
iii)
lämmitys (esimerkiksi infrapunalamput);
iv)
merkinanto (esimerkiksi liikenteen ohjaus tai lentokentän lamput);
b)
valaistussovellukset, joissa
i)
valon spektrijakauma on tarkoitettu muuttamaan valaistun paikan tai esineen ulkonäköä sen lisäksi, että se tehdään näkyväksi (esimerkiksi näytteillä olevien elintarvikkeiden valaisu tai liitteessä I olevassa 1 kohdassa määritellyt värilliset lamput), lukuun ottamatta ekvivalentin värilämpötilan poikkeamia; tai
ii)
valon spektrijakauma on mukautettu tietyn teknisen laitteen erityistarpeisiin sen lisäksi, että paikka tai esine tehdään näkyväksi ihmisille (esimerkiksi studiovalaistus, tehostevalot, teatterivalaistus); tai
iii)
valaistu paikka tai esine vaatii erityistä suojelua valonlähteen kielteisiltä vaikutuksilta (esimerkiksi valoherkkien potilaiden tai valoherkkien museoesineiden valaistus erityisten suodattimien avulla); tai
iv)
valaistusta tarvitaan ainoastaan hätätilanteissa (esimerkiksi hätävalaisimet tai hätävalaistuksen liitäntälaitteet); tai
v)
valaistustuotteiden on siedettävä äärimmäisiä fyysisiä olosuhteita (kuten tärinää tai alle - 20 °C:n tai yli 50 °C:n lämpötiloja);
c)
valaistustuotteita sisältävät tuotteet, joiden päätarkoitus ei ole valaistus ja jotka ovat riippuvaisia energiansyötöstä täyttääkseen pääasiallisen käyttötarkoituksensa (esimerkiksi jääkaapit, ompelukoneet, endoskoopit, verianalysaattorit);
5.
’valonlähteellä’ tarkoitetaan pintaa tai esinettä, joka on suunniteltu säteilemään energiaa muuntamalla tuotettua pääasiassa näkyvää optista säteilyä. Käsite ’näkyvä’ tarkoittaa aallonpituutta 380-780 nm;
6.
’lampulla’ tarkoitetaan yksikköä, jonka suorituskykyä voidaan arvioida erikseen ja joka koostuu yhdestä tai useammasta valonlähteestä. Siihen saattaa sisältyä lisäkomponentteja, joita tarvitaan yksikön sytyttämiseen, virransyöttöön tai vakaaseen toimintaan taikka optisen säteilyn levittämiseen, suodattamiseen tai muuntamiseen, jos näitä komponentteja ei voida poistaa aiheuttamatta pysyviä vaurioita kyseiselle yksikölle;
7.
’lampun kannalla’ tarkoitetaan lampun osaa, joka muodostaa liitännän sähkönsyöttöön lampunpitimen tai lampunliittimen kautta ja voi myös pitää lampun lampunpitimessä;
8.
’lampunpitimellä’ tarkoitetaan laitetta, joka pitää lampun paikallaan, yleensä siten, että lampun kanta on työnnetty tai kierretty sen sisään, missä tapauksessa se toimii myös lampun liitäntänä sähkönsyöttöön;
9.
’suunnatulla lampulla’ tarkoitetaan lamppua, jossa vähintään 80 prosenttia säteilevästä valosta on π steradiaanin avaruuskulman sisällä (vastaa kartiota, jonka kulma on 120°);
10.
’ympärisäteilevällä lampulla’ tarkoitetaan lamppua, joka ei ole suunnattu lamppu;
11.
’hehkulankalampulla’ tarkoitetaan lamppua, jossa valo tuotetaan lankamaisella johtimella, joka kuumennetaan hehkuvaksi johtamalla sähkövirta sen läpi. Lamppu saattaa sisältää hehkumisprosessiin vaikuttavia kaasuja;
12.
’hehkulampulla’ tarkoitetaan hehkulankalamppua, jossa hehkulanka toimii tyhjiökuvussa tai on inertin kaasun ympäröimä;
13.
’halogeenilampulla’ tarkoitetaan hehkulankalamppua, jossa hehkulanka on valmistettu volframista ja on halogeenejä tai halogeeniyhdisteitä sisältävän kaasun ympäröimä. Halogeenilamppu voidaan toimittaa integroidun teholähteen kanssa;
14.
’purkauslampulla’ tarkoitetaan lamppua, jossa valontuotto perustuu, suoraan tai epäsuorasti, kaasussa, metallihöyryssä tai useiden kaasujen ja höyryjen seoksessa tapahtuvaan sähköpurkaukseen;
15.
’loistelampulla’ tarkoitetaan pienpaine-elohopeatyyppistä purkauslamppua, jossa suurin osa valosta emittoituu yhdestä tai useammasta loisteainekerroksesta, jonka purkauksen aiheuttama ultraviolettisäteily virittää. Loistelamput voidaan toimittaa sisäisen virranrajoittimen kanssa;
16.
’loistelampulla, jossa ei ole sisäistä virranrajoitinta’ tarkoitetaan yksi- ja kaksikantaista loistelamppua, johon ei kuulu kiinteänä osana virranrajoitinta;
17.
’suurpainepurkauslampulla’ tarkoitetaan sähköpurkauslamppua, jossa seinämän lämpötila stabiloi valoa tuottavan kaaren ja kaaresta kuvun seinämään kohdistuva tehotiheys on suurempi kuin 3 wattia neliösenttimetriä kohden;
18.
’loistediodilla (ledillä)’ tarkoitetaan valonlähdettä, joka koostuu epäorgaanisesta materiaalista valmistetuilla pn-liitoksilla varustetusta puolijohdelaitteesta. Liitokset säteilevät optista säteilyä sähkövirran vaikutuksesta;
19.
’ledikokoonpanolla’ tarkoitetaan kokoonpanoa, jossa on yksi tai useampia ledejä. Kokoonpanoon voi sisältyä optinen elementti sekä termisiä, mekaanisia ja sähköisiä liitäntöjä;
20.
’ledimoduulilla’ tarkoitetaan kokoonpanoa, jossa ei ole kantaa ja johon sisältyy yksi tai useampia ledikokoonpanoja piirilevyllä. Kokoonpanossa voi olla sähköisiä, optisia, mekaanisia ja termisiä komponentteja, liitäntöjä sekä liitäntälaite;
21.
’ledilampulla’ tarkoitetaan lamppua, johon sisältyy yksi tai useampia ledimoduuleja. Lamppu voi olla varustettu kannalla;
22.
’lampun liitäntälaitteella’ tarkoitetaan virtalähteen ja yhden tai useamman lampun välissä olevaa laitetta, joka suorittaa jotain lampun (lamppujen) toiminnallisuuteen liittyvää toimintoa, kuten muuntaa syöttöjännitettä, rajoittaa lamppuun (lamppuihin) tulevan virran vaadittuun arvoon, antaa syttymisjännitteen ja esihehkutusvirran, estää kylmäsytytyksen, korjaa tehokerrointa tai vähentää radiohäiriöitä. Laite voi olla suunniteltu liitettäväksi muihin lampun liitäntälaitteisiin näiden toimintojen toteuttamiseksi. Määritelmään eivät sisälly
-
hallintalaitteet;
-
komission asetuksen (EY) N:o 278/2009 (9) soveltamisalaan kuuluvat teholähteet;
23.
’hallintalaitteella’ tarkoitetaan sähköistä tai mekaanista laitetta, joka säätää tai valvoo lampun valovirtaa muulla tavoin kuin syöttötehoa muuttamalla, kuten ajastinkytkimet, läsnäoloanturit, valoanturit ja päivänvaloon reagoivat säätölaitteet. Myös vaiheleikkaushimmentimiä pidetään hallintalaitteina;
24.
’ulkopuolisella lampun liitäntälaitteella’ tarkoitetaan lampun liitäntälaitetta, joka ei ole lampun kiinteä osa ja joka on suunniteltu asennettavaksi lampun tai valaisimen kotelon ulkopuolelle tai poistettavaksi kotelosta ilman, että lampulle tai valaisimelle aiheutuu pysyviä vaurioita;
25.
’virranrajoittimella’ tarkoitetaan lampun ohjauslaitteistoa, joka on liitetty teholähteen ja yhden tai useamman purkauslampun väliin ja jota käytetään pääasiassa rajoittamaan lamppuun (lamppuihin) tuleva virta vaadittuun arvoon induktanssin, kapasitanssin tai induktanssin ja kapasitanssin yhdistelmän avulla;
26.
’halogeenilampun liitäntälaitteella’ tarkoitetaan lampun liitäntälaitetta, joka muuntaa verkkojännitteen halogeenilamppujen käyttämäksi pienoisjännitteeksi;
27.
’pienloistelampulla’ tarkoitetaan loistelamppua, joka sisältää kaikki lampun sytyttämiseen ja vakaaseen toimintaan tarvittavat komponentit;
28.
’valaisimella’ tarkoitetaan laitetta, joka levittää, suodattaa tai muuttaa yhdestä tai useammasta lampusta tulevaa valoa ja johon sisältyvät kaikki osat, joita tarvitaan lamppujen ja tarvittaessa kytkentäapulaitteiden tukemiseen, kiinnittämiseen ja suojaamiseen sekä niiden liittämiseen sähkönsyöttöön;
29.
’loppukäyttäjällä’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka ostaa tai jonka oletetaan ostavan tuotteen tarkoituksessa, joka ei kuulu hänen elinkeino- tai ammattitoimintaansa;
30.
’lopullisella omistajalla’ tarkoitetaan henkilöä tai yhteisöä, joka omistaa tuotteen sen elinkaareen sisältyvässä käyttövaiheessa, tai tällaisen henkilön tai yhteisön puolesta toimivaa henkilöä tai yhteisöä.
Liitteissä III-V sovelletaan myös liitteessä II esitettyjä määritelmiä.
3 artikla
Ekosuunnitteluvaatimukset
1. Edellä 1 artiklassa lueteltujen sähkövalaistustuotteiden on täytettävä liitteessä III esitetyt ekosuunnitteluvaatimukset, paitsi jos ne ovat erikoistuotteita.
Kutakin ekosuunnitteluvaatimusta sovelletaan seuraavien vaiheiden mukaisesti:
Vaihe 1: 1 päivästä syyskuuta 2013
Vaihe 2: 1 päivästä syyskuuta 2014
Vaihe 3: 1 päivästä syyskuuta 2016.
Jollei vaatimusta korvata tai jollei toisin mainita, kukin vaatimus pysyy voimassa yhdessä muiden myöhemmin käyttöönotettujen vaatimusten kanssa.
2. Erikoistuotteiden on täytettävä liitteessä I asetetut tietovaatimukset 1 päivästä syyskuuta 2013 alkaen.
4 artikla
Vaatimustenmukaisuuden arviointi
1. Direktiivin 2009/125/EY 8 artiklassa tarkoitettu vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely on joko mainitun direktiivin liitteessä IV säädetty sisäinen suunnittelun valvonta tai mainitun direktiivin liitteessä V säädetty hallintajärjestelmä.
2. Direktiivin 2009/125/EY 8 artiklan mukaista vaatimustenmukaisuuden arviointia varten laadittavassa teknisessä dokumentaatiossa on
a)
oltava jäljennös tämän asetuksen liitteessä III olevan 3 osan mukaisesti annetuista tuotetiedoista;
b)
annettava mahdolliset muut tiedot, joiden on sisällyttävä tekniseen dokumentaatioon liitteiden I, III ja IV mukaisesti;
c)
eriteltävä vähintään yksi realistinen tuoteasetusten ja olosuhteiden yhdistelmä, jolla tuote täyttää tämän asetuksen vaatimukset.
5 artikla
Tarkastusmenettely markkinavalvontaa varten
Suorittaessaan direktiivin 2009/125/EY 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja markkinavalvontatarkastuksia jäsenvaltioiden on noudatettava tämän asetuksen liitteessä IV kuvattua tarkastusmenettelyä.
6 artikla
Ohjeelliset viitearvot
Markkinoiden parhaiten suoriutuvia tuotteita ja tekniikoita tämän asetuksen antamisajankohtana edustavat ohjeelliset viitearvot esitetään liitteessä V.
7 artikla
Uudelleentarkastelu
Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen tekniikan kehityksen valossa viimeistään kolmen vuoden kuluttua sen voimaantulosta ja esittää uudelleentarkastelun tulokset kuulemisfoorumille.
8 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 12 päivänä joulukuuta 2012.