RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 430/2013
af 13. maj 2013
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand og om afslutning af proceduren for Indonesien
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) indførte den 15.november 2012 ved forordning (EU) nr. 1071/2012 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Thailand.
(2)
Proceduren blev indledt ved en indledningsmeddelelse (3), der blev offentliggjort den 16. februar 2012 som følge af en klage, der blev indgivet den 3. januar 2012 af Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings, of Malleable Cast Iron of the European Union (»klageren«) på vegne af producenter, som tegner sig for over 50 % af Unionens samlede produktion af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind (»deformerbare fittings med gevind«).
(3)
Som anført i betragtning 15 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011 (herefter »undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for skadesvurderingen dækkede perioden fra 1. januar 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik også lejlighed til at blive hørt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente og analysere alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(6)
En interesseret part hævdede, at den vare, de importerer, ikke burde være omfattet af den pågældende vare, da denne vare besad særlige tekniske egenskaber. Disse deformerbare fittings har konisk gevind i modsætning til det lige gevind i de andre importerede deformerbare fittings.
(7)
Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at bortset fra disse tekniske egenskaber har rørfittings med konisk gevind de samme fysiske og tekniske egenskaber som de andre importerede deformerbare fittings. Desuden viste undersøgelsen for så vidt angår anvendelsesformål, at rørfittings med konisk gevind anvendes på samme måde som de andre importerede deformerbare fittings. Faktisk blev det konstateret i en medlemsstat, hvor begge typer anvendes, at de var indbyrdes udskiftelige. Denne påstand blev derfor afvist.
(8)
En interesseret part hævdede, at deformerbare fittings med gevind og hvid kerne kan sælges over hele Unionen, mens deformerbare fittings med gevind og sort kerne kun kan sælges i Det Forenede Kongerige, Republikken Irland, Malta og Cypern. Derfor konkurrerer deformerbare fittings med gevind og sort og hvid kerne angiveligt ikke fuldt ud på EU-markedet.
(9)
Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at størstedelen af importen af deformerbare fittings med gevind og sort kerne med oprindelse i de pågældende lande går til lande på det europæiske kontinent, f.eks. Tyskland, Italien, Polen og Spanien. Det konkluderes således, at deformerbare fittings med gevind og sort og hvid kerne konkurrerer fuldt ud på EU-markedet og ikke kun i et begrænset antal medlemsstater.
(10)
En importør gentog sin påstand om, at samlinger af kompressionsfittings ikke burde høre under definitionen af den pågældende vare. Denne importør gjorde gældende, at samlinger af kompressionsfittings har et andet anvendelsesformål og fremlagde dokumentation for, at gevindet på samlingen af kompressionsfittings let kan skelnes fra gevindet på en standardfitting, da det er fremstillet efter en anden ISO-standard (4). Efter at have overvejet den fremsendte dokumentation blev det konkluderet, at varedækningen burde begrænses i overensstemmelse hermed.
(11)
To andre interesserede parter fremførte, at fittings af deformerbart støbejern til elektriske installationsrør og særlig runde forgreningsdåser med gevind af deformerbart støbejern, som er en væsentlig del i alle kabelkanaler og installationsrør, burde udelukkes fra varedækningen. De hævdede, at sådanne forgreningsdåser har forskellige formål (dvs. samle og beskytte elektriske ledningssystemer i modsætning til sikre mod et begrænset udslip af gas eller vand som i tilfælde af standardfittings, der blev undersøgt i denne procedure). De kan også nemt skelnes fra andre fittings (i stedet for at skulle være absolut gas- eller væsketætte, har de et let aftageligt låg, der sikrer nem adgang til ledningerne, når de er samlet i et system efter import. Efter nøje overvejelse af disse argumenter, blev det konkluderet, at runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern bør udelukkes fra varedækningen.
(12)
Ud fra ovenstående blev det fundet hensigtsmæssigt at revidere definitionen af varedækningen som fastlagt ved forordningen om midlertidig told. Derfor er den pågældende vare definitivt fastlagt som rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7307 19 10, med undtagelse af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern.
(13)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 17-21 og betragtning 23-28 i forordningen om midlertidig told hermed.
C. STIKPRØVEUDTAGNING
(14)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner indkom der ingen bemærkninger til stikprøveudtagningen af EU-producenter, eksporterende producenter i Kina og ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Konklusionerne i betragtning 29-31 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
D. DUMPING
1. Folkerepublikken Kina
1.1. Markedsøkonomisk behandling og individuel behandling
(15)
Da der ikke er fremsat bemærkninger om markedsøkonomisk behandling og individuel behandling, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 32-46 i forordningen om midlertidig told hermed.
1.2. Referenceland
(16)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger om referencelandet, bekræftes konklusionerne i betragtning 47-53 i forordningen om midlertidig told hermed.
1.3. Normal værdi, eksportpris og sammenligning
(17)
En kinesisk eksporterende producent hævdede, at den normale værdi burde beregnes ud fra det hjemmemarkedssalg, som den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet havde, selv om det ikke har fundet sted i repræsentativ mængde som fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 2. Dette krav kan godkendes i forbindelse med et referenceland. I overensstemmelse hermed blev det hjemmemarkedssalg, som den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet havde haft i normal handel, anvendt til at fastsætte den normale værdi.
(18)
Den samme kinesiske eksporterende producent hævdede, at dumpingmargenen burde fastsættes ud fra det samlede eksportsalg og ikke kun for de varetyper, der var direkte sammenlignelige med de typer, der var blevet solgt på hjemmemarkedet af producenten i referencelandet. Denne påstand blev godkendt. Med hensyn til disse ikke direkte sammenlignelige varetyper var den normale værdi baseret på den matematiske gennemsnitlige normale værdi for de tilsvarende varetyper, og der blev foretaget en justering ved hjælp af markedsværdien for forskellene i de fysiske egenskaber i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a).
(19)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger om normal værdi, eksportpris og sammenligning, bekræftes konklusionerne i betragtning 54, 59-61 og 64-67 i forordningen om midlertidig told hermed.
1.4. Dumpingmargener
(20)
For de virksomheder, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den samme vare, som blev beregnet for referencelandet, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(21)
På det grundlag blev de endelige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev i overensstemmelse hermed beregnet på grundlag af de margener, der var fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven.
(23)
På dette grundlag blev dumpingmargenen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, midlertidigt fastsat til 41,1 %.
(24)
For alle de andre eksporterende producenter i Kina blev dumpingmargenerne beregnet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Til dette formål blev samarbejdsgraden først fastlagt ved at sammenligne mængden af eksport til Unionen, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde angivet, med mængden af den kinesiske eksport som fastsat i betragtning 51.
(25)
Da samarbejdet udgjorde over 50 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen, og da erhvervsgrenen kan betragtes som opsplittet på grund af det store antal eksporterende producenter i Kina, kan samarbejdsgraden betragtes som høj. Derfor blev restdumpingtolden fastsat til niveauet for den virksomhed i stikprøven, som havde den højeste dumpingmargen.
(26)
På det grundlag blev de endelige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Andre samarbejdsvillige virksomheder
41,1
Alle andre virksomheder
57,8
2. Indonesien
2.1. Normal værdi, eksportpris og sammenligning
(27)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende normal værdi, eksportpris og sammenligning, bekræftes konklusionerne i betragtning 75-87 og 91 i forordningen om midlertidig told vedrørende Indonesien hermed.
2.2. Dumpingmargener
(28)
Da samarbejdsgraden blev betragtet som høj (eksportmængden fra den eneste samarbejdsvillige indonesiske virksomhed tegnede sig for mere end 80 % af den samlede indonesiske eksport til Unionen i UP), blev dumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter fra Indonesien fastsat til det samme niveau som for den samarbejdsvillige virksomhed.
(29)
På det grundlag blev de endelige dumpingmargener for de indonesiske virksomheder, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Alle andre virksomheder
11,0
3. Thailand
3.1. Normal værdi, eksportpris og sammenligning
(30)
Der blev ikke modtaget bemærkninger, som kunne føre til en ændring i den anvendte metode for den aktuelle dumpingberegning i forbindelse med Thailand.
(31)
Følgelig bekræftes konklusionerne i betragtning 75-88 i forordningen om midlertidig told vedrørende normal værdi, eksportpris og sammenligning, for så vidt angår Thailand.
3.2. Dumpingmargener
(32)
En fornyet undersøgelse og en tilpasning af dumpingberegningen førte til en lidt lavere dumpingmargen på 15,5 % for en af de thailandske eksporterende producenter. Dumpingmargenen for den anden samarbejdsvillige eksporterende producent bekræftes endeligt på samme niveau som på det foreløbige stadie.
(33)
Da samarbejdsgraden blev betragtet som høj (eksportmængden fra de to samarbejdsvillige thailandske virksomheder tegnede sig for mere end 80 % af den samlede thailandske eksport til Unionen i UP), blev dumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter fra Thailand fastsat til niveauet for den højeste dumpingmargen hos de to samarbejdsvillige virksomheder.
(34)
På det grundlag blev de endelige dumpingmargener for de thailandske virksomheder, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,5
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7
Alle andre virksomheder
50,7
E. SKADE
1. EU-produktionen
(35)
Da der ikke er fremsat bemærkninger om EU-produktionen, bekræftes betragtning 94 i forordningen om midlertidig told hermed. Det skal tilføjes, at i den betragtede periode blev den samme vare fremstillet af yderligere tre producenter i Unionen, som ophørte med deres produktion mellem 2008 og 2009 og en anden producent, som ophørte med produktionen hen mod slutningen af den betragtede periode.
2. Definition af EU-erhvervsgrenen
(36)
Interesserede parter hævdede, at begge de stikprøveudvalgte grupper af EU-producenter importerer den pågældende vare og derfor ikke bør anses for at være en del af EU-erhvervsgrenen jf. artikel 4, stk. 1, litra a).
(37)
I den forbindelse blev det fastslået, at begge de stikprøveudvalgte grupper af EU-producenter faktisk importerer den pågældende vare. For det første bør det bemærkes, at konklusionen om, at en EU-producent også er en importør af den pågældende vare, ikke automatisk fører til udelukkelsen af denne EU-producent fra EU-erhvervsgrenen, og for det andet at for hver af EU-producenterne var denne import af mindre betydning sammenlignet med virksomhedsgruppernes samlede produktion og salg. Det bekræftes derfor, at begge virksomhedsgrupper anses for at være en del af EU-erhvervsgrenen.
(38)
Desuden hævdede en interesseret part, at en EU-producent ikke burde anses for at være en del af EU-erhvervsgrenen, da EU-producenten angiveligt er forretningsmæssigt forbundet med en importør af den pågældende vare. Imidlertid bør det først bemærkes, at konklusionen om en forretningsmæssig forbindelse mellem en EU-producent og en eksportør ikke automatisk fører til udelukkelsen af denne EU-producent fra EU-erhvervsgrenen, og for det andet var der ikke nogen dokumentation for, at den eventuelle forretningsmæssige forbindelse mellem EU-producenten og importøren ville opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 4, stk. 2. Desuden er den mængde, der importeres af den angiveligt forretningsmæssigt forbundne importør, kun en mindre del af den mængde, der produceres og sælges af den angiveligt forretningsmæssigt forbundne EU-producent. Af den grund ville EU-producenten stadig blive anset for at være en del af EU-erhvervsgrenen, selv hvis det blev konstateret, at EU-producenten og importøren var forretningsmæssigt forbundet.
(39)
Med hensyn til definitionen af EU-erhvervsgrenen i forbindelse med vurderingen af skade anses alle EU-producenter, som fremstillede samme vare i den betragtede periode, derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, og vil således blive omtalt som »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
3. EU-forbruget
(40)
En interesseret part fremsatte bemærkninger til det forhold, at EU-erhvervsgrenens produktion i den betragtede periode overstiger dens salg. Samtidig blev der rapporteret en nedgang i lagerbeholdningerne, som var usandsynlig, da en produktion, som overstiger salget, burde føre til en forøgelse af lagerbeholdningerne.
(41)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at der faktisk opstod en fejl i rapporteringen af EU-erhvervsgrenens salg i Unionen, således at en vis salgsmængde fra de EU-producenter, der ikke indgik i stikprøven, ikke blev helt medregnet, hvorimod rapporteringen på det foreløbige stadie af produktion og lagerbeholdninger blev anset for at være korrekt. Denne fejl blev rettet, og følgelig skulle EU-forbruget og markedsandelen på EU-markedet også revideres i overensstemmelse hermed. Som følge af lukningen af tre EU-producenter i den betragtede periode som omhandlet i betragtning 113 i forordningen om midlertidig told har ændringen af EU-forbruget haft en større virkning i begyndelsen af den betragtede periode.
(42)
EU-forbruget faldt markant med 28 % mellem 2008 og 2009, hvorefter det steg med 7 procentpoint til et niveau, der lå 21 % under forbruget i begyndelsen af den betragtede periode.
EU-forbrug (ton)
2008
2009
2010
UP
EU-forbruget
84 270
60 807
60 640
66 493
Indeks
100
72
72
79
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
4. Import fra de pågældende lande
4.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import
(43)
Hvad angår mængden af dumpingimport fra Indonesien, blev det endeligt bekræftet, at den kun udgjorde ca. 2,5 % af den samlede import af samme vare til Unionen i UP. Den kan derfor ikke betragtes som en årsag til den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, eller bestemmelserne i WTO's antidumpingaftale.
(44)
I lyset af ovenstående konkluderes det endeligt, at denne import ikke skal kumuleres med dumpingimporten fra Kina og Thailand.
(45)
Med hensyn til den kumulative vurdering af importen fra Kina og Thailand i forbindelse med analysen af skade og årsagssammenhæng hævdede interesserede parter, at importen fra Thailand ikke burde vurderes kumulativt med importen fra Kina af flere årsager.
(46)
For det første blev det fremført, at salgsmængden af importen fra Thailand er meget lavere end importen fra Kina, og at salgsmængden for importen fra Thailand er for nedadgående i absolutte tal. Imidlertid er mængden af importen fra Thailand ikke ubetydelig og derfor tilstrækkelig til, at der kan foretages kumulation. Desuden øgede den thailandske import sin markedsandel i den betragtede periode med 19 % (jf. tabellen i betragtning 51), selv om den faldt i absolutte tal (jf. tabellen i betragtning 52).
(47)
Med hensyn til priserne blev det fremført, at importen fra Thailand gennemsnitligt sælges til højere priser end importen fra Kina. Det er korrekt, men den thailandske import underbyder ikke desto mindre i betydelig grad EU-erhvervsgrenens priser. Endvidere var prisforskellen mellem importen fra Thailand og importen fra Kina konstant faldende i den betragtede periode fra 698 EUR/ton i 2008 til 472 EUR/ton i UP, jf. tabellen i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told.
(48)
Da der ikke er fremsat andre specifikke påstande eller bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 98-105 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.2. Importmængde, markedsandel af den pågældende dumpingimport, dens importpriser og underbud.
(49)
Nogle interesserede parter hævdede, at importmængden for Kina som anført i betragtning 106 i forordningen om midlertidig told er for høj, da den relevante KN-kode omfatter alle former for fittings af deformerbart støbejern og ikke kun fittings med gevind.
(50)
I denne forbindelse skal det bemærkes, at ikke hele den indberettede mængde under KN-koden blev anset for at være fittings med gevind. Den mængde, der blev indberettet i forordningen om midlertidig told, var allerede justeret i nedadgående retning ud fra oplysninger fra de nationale toldmyndigheder. Denne mængde var i tråd med oplysningerne i klagen. Interesserede parter havde tilstrækkelig tid til at indsende bemærkninger hertil. Imidlertid indkom der ingen oplysninger i den forbindelse af nogen af de interesserede parter hverken før offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told eller inden for den frist, der var givet for indsendelse af bemærkninger til forordningen om midlertidig told. Det kinesiske handelskammer indsendte nogle kvantificerbare oplysninger vedrørende det angiveligt korrekte omfang af kinesisk import meget sent i proceduren, næsten to måneder efter fristen for indsendelse af bemærkninger til forordningen om midlertidig told, med andre ord næsten et år efter undersøgelsens indledning, da importtallene blev oplyst for første gang i den ikke fortrolige udgave af klagen. Indsendelsen af disse oplysninger efter fristen betyder, at det ikke er muligt at verificere disse gennem en objektiv undersøgelsesproces uden at forlænge undersøgelsesperioden urimeligt ud over den frist på 15 måneder, der er fastlagt i grundforordningens artikel 6, stk. 9. Under alle omstændigheder synes disse oplysninger at undervurdere importmængden fra Kina væsentligt, da de kun er baseret på skøn vedrørende eksporten fra de samarbejdsvillige virksomheder og derfor ikke kan anses for nøjagtige. Påstanden blev derfor afvist.
(51)
Imidlertid indsendte en række importører oplysninger om deres import af varer ud over den pågældende vare, der blev importeret under samme KN-kode i den betragtede periode. Der kunne tages hensyn til disse oplysninger, og importmængden fra de pågældende lande blev i overensstemmelse hermed justeret i nedadgående retning.
Importmængde til Unionen (ton)
2008
2009
2010
UP
Kina
24 180
20 876
20 416
28 894
Indeks
100
86
84
119
Thailand
3 723
2 681
3 331
3 485
Indeks
100
72
89
94
De to pågældende lande
27 903
23 558
23 747
32 379
Indeks
100
84
85
116
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
(52)
Som følge af problematikken vedrørende EU-erhvervsgrenens salg i Unionen som anført i betragtning 41 måtte også markedsandelen for dumpingimporten fra de to pågældende lande justeres. Markedsandelen for dumpingimporten fra de to pågældende lande steg med 15,6 procentpoint fra 33,1 % til 48,7 % i den betragtede periode. Denne vækst i markedsandelen fandt hovedsagelig sted mellem 2010 og UP i en periode, hvor efterspørgslen var på vej op igen.
EU-erhvervsgrenens markedsandel
2008
2009
2010
UP
Kina
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Indeks
100
120
117
151
Thailand
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Indeks
100
100
124
119
De to pågældende lande
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Indeks
100
117
118
147
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
(53)
En interesseret part anmodede om, at de samlede oplysninger om salgsprisen pr. varetype for EU-erhvervsgrenen skulle fremlægges. Da stikprøven imidlertid kun bestod af to grupper af producenter, som anført i betragtning 111 i forordningen om midlertidig told, kunne de faktiske samlede oplysninger ikke fremlægges af fortrolighedshensyn. Dette hensyn gælder også for fremlæggelsen af de samlede oplysninger om salgsprisen pr. varetype.
(54)
Interesserede parter hævdede, at importen fra de pågældende lande kommer ind i Unionen i et andet handelsled end de varer, der sælges af EU-producenterne. Det blev faktisk bekræftet, at det er tilfældet, og EU-erhvervsgrenen og importørerne er normalt fælles om en væsentlig del af kunderne. Påstanden kunne derfor godkendes, og der blev givet en indrømmelse i form af en justering for handelsled.
(55)
Følgelig blev underbudsmargenerne i betragtning 110 i forordningen om midlertidig told justeret i nedadgående retning. Ikke desto mindre var de underbudsmargener, der blev konstateret, ret betydelige på mellem 25 % til 45 %, med undtagelse af en thailandsk eksportør, hvor underbudsmargenen blev konstateret til ca. 10 %.
(56)
Da der ikke er fremsat andre påstande eller bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 108-109 i forordningen om midlertidig told hermed.
5. EU-erhvervsgrenens situation
(57)
I mangel af andre påstande eller bemærkninger bekræftes betragtning 111 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(58)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger om produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, bekræftes betragtning 112-114 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.2. Lagerbeholdninger
(59)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger til lagerbeholdninger, bekræftes betragtning 115 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.3. Salgsmængde og markedsandel
(60)
Som følge af den problematik, der er omhandlet i betragtning 41, måtte salgsmængderne og markedsandelen for EU-erhvervsgrenen også justeres. EU-producenternes salgsmængde på EU-markedet faldt markant med 36 % mellem 2008 og 2009 på grund af den faldende efterspørgsel. Efter 2009 steg efterspørgslen dog igen i Unionen med ca. 6 000 ton, jf. betragtning 42, men EU-erhvervsgrenens salg faldt yderligere med endnu 5 procentpoint eller 2 440 ton indtil udgangen af den betragtede periode.
EU-salgsmængde (ton)
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
EU-salget
48 823
31 069
30 466
28 629
Indeks
100
64
62
59
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven, klagen
(61)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt konstant med 26 % eller med 14,8 procentpoint i den betragtede periode, mens dumpingimportens markedsandel steg med 15,6 procentpoint i samme periode, jf. betragtning 52.
EU-erhvervsgrenens markedsandel
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
Markedsandel
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Indeks
100
88
87
74
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
(62)
En interesseret part hævdede, at markedsandelen i det markedssegment, der ikke er hjemmemarkedet i Det Forenede Kongerige, viste andre markedsandele, og at EU-erhvervsgrenen havde en større markedsandel, mens markedsandelen for kinesisk import var mindre i dette specifikke segment af EU-markedet.
(63)
Det er meget muligt, at EU-erhvervsgrenen har en højere markedsandel i et specifikt markedssegment i en enkelt medlemsstat. Det er faktisk normalt, at de forskellige erhvervsdrivende ikke har de samme markedsandele i alle markedssegmenter i alle medlemsstater. Imidlertid omfatter denne skadesanalyse EU-markedet som en helhed. I den forbindelse blev det bekræftet, at EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt betydeligt som forklaret ovenfor.
6. Konklusion om skade
(64)
Da der ikke er fremsat andre påstande eller bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 118-133 i forordningen om midlertidig told, herunder den konklusion, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, hermed.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Andre faktorers indvirkning
1.1. Import fra andre tredjelande
(65)
Som følge af problematikken vedrørende EU-erhvervsgrenens salg i Unionen som anført i betragtning 41 måtte også markedsandelen for andre tredjelande justeres. Importen fra de andre tredjelande var begrænset i hele den betragtede periode. Den samlede markedsandel for importen fra andre lande end de to pågældende lande faldt i den betragtede periode med 0,8 procentpoint fra 9,0 % til 8,2 %.
(66)
De næststørste importkilder i UP var Brasilien, Indonesien og Tyrkiet, som havde markedsandele på mellem henholdsvis 1,3 % og 1,5 %, og alle disse lande havde stabile eller faldende markedsandele i den betragtede periode.
Markedsandel for importen
2008
2009
2010
UP
Brasilien
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonesien
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Tyrkiet
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Andre lande
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
I alt
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Indeks
100
114
118
92
Kilde:
Eurostat
(67)
Som følge af begrænsede mængder og den stabile tendens kan det konkluderes, at importen fra andre tredjelande end de pågældende lande ikke har bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
1.2. Udviklingen i EU-forbruget
(68)
Interesserede parter gør gældende, at EU-forbruget udviklede sig negativt, da der dukkede alternative varer op, som var fremstillet af andre materialer end deformerbart støbejern, som f.eks. plastik, rustfrit stål, kulstofstål og kobber samt ny forbindelsesteknologi. Som et resultat heraf har nogle EU-producenter udvidet deres varesortiment, som nu også omfatter nogle af disse alternative varer.
(69)
I den forbindelse skal det bemærkes, at virkningerne af alternative varer blev behandlet i betragtning 146 i forordningen om midlertidig told. Virkningerne af alternative varer var negative på EU-forbruget, hvilket følgelig påvirkede EU-producenternes produktion og salgsmængde.
(70)
Som allerede anført i forordningen om midlertidig told blev den skadevoldende virkning af det faldende EU-forbrug imidlertid forværret af den stadige stigning af dumpingimporten, som steg med 15,6 procentpoint af markedsandelen i et faldende marked. Efterspørgslen i Unionen steg med ca. 6 000 ton mellem 2009 og UP som anført i betragtning 60, men EU-erhvervsgrenens salg faldt yderligere med 2 440 ton indtil udgangen af den betragtede periode i et marked, der var på vej op.
(71)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at den negative udvikling af EU-forbruget ikke bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som blev påført EU-erhvervsgrenen.
1.3. Faldet i produktionskapaciteten skyldes ikke dumpingimporten
(72)
Interesserede parter hævdede, at faldet i EU-produktionskapaciteten som omhandlet i betragtning 113 i forordningen om midlertidig told skyldes det forhold, at tre EU-producenter lukkede mellem 2008 og 2009 som følge af den økonomiske krise. Denne nedgang kan derfor angiveligt ikke tillægges importen fra de pågældende lande.
(73)
I den forbindelse påpeges det, at det allerede blev anført i betragtning 113 i forordningen om midlertidig told, at den væsentligste årsag til nedgangen i produktionskapaciteten var lukningen af de tre EU-producenter.
(74)
Imidlertid kan lukningen af de tre EU-producenter ikke kun ses som et resultat af den faldende efterspørgsel. I den betragtede periode har det faldende EU-marked som anført i betragtning 42 været udsat for en stadig stigende import fra de pågældende lande, som øgede markedsandelen med 15,6 procentpoint, jf. betragtning 52. Det er derfor klart, at ikke kun den faldende efterspørgsel har bidraget til lukningen af de tre EU-producenter og dermed til faldet i EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet. Der er også en klar forbindelse mellem faldet i EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet og dumpingimportens stigende markedsandel.
1.4. EU-producenternes import af den pågældende vare
(75)
Interesserede parter hævdede, at den skade, som EU-producenterne led, var selvforskyldt, da de angiveligt importerede betydelige mængder af den pågældende vare. Denne påstand blev ikke underbygget af undersøgelsesresultaterne. Oplysninger fra både EU-producenterne og fra de samarbejdsvillige eksportører viste, at for hver af de stikprøveudvalgte grupper af EU-producenter var denne import af mindre betydning sammenlignet med deres samlede produktion og salg af varer, som de selv havde fremstillet, som allerede anført i betragtning 37. I betragtning af den ringe betydning af EU-erhvervsgrenens importmængde af den pågældende vare blev det konkluderet, at denne import ikke bidrog til den skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt. Denne påstand blev derfor afvist.
1.5. Anvendelsen af 2008 som begyndelsesår
(76)
Interesserede parter hævdede, at den nedadgående tendens i forbindelse med EU-erhvervsgrenen stort set er baseret på anvendelsen af 2008 som referenceår for den betragtede periode. Angiveligt var 2008 et usædvanligt godt år for EU-erhvervsgrenen. Imidlertid tyder oplysningerne i klagen på, at EU-erhvervsgrenens situation i 2007 var lig med eller bedre end situationen i 2008. Det konkluderes derfor, at konstateringen af skade ikke afhænger af, om 2008 blev anvendt som begyndelsesår.
2. Konklusion om årsagssammenhæng
(77)
Under hensyntagen til ovennævnte og da der ikke er fremsat andre påstande eller bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 134-153 i forordningen om midlertidig told hermed.
(78)
Alt i alt kan det bekræftes, at den væsentlige skade, som blev påført EU-erhvervsgrenen i form af faldende rentabilitet, produktionsmængder, kapacitetsudnyttelse, salgsmængder og markedsandele, blev forvoldt af den pågældende dumpingimport. Virkningen af den faldende efterspørgsel på EU-erhvervsgrenens negative udvikling i form af produktionskapacitet, produktion og salg var faktisk begrænset.
(79)
I betragtning af ovenstående analyse, hvor der er gjort behørigt rede for og skelnet mellem virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation i forbindelse med de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, bekræftes det hermed, at disse andre faktorer ikke i sig selv ændrer det forhold, at den konstaterede skade må tilskrives dumpingimporten.
G. UNIONENS INTERESSE
(80)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes betragtning 154-164 i forordningen om midlertidig told, herunder den konklusion, at der ikke findes nogen tvingende årsager til ikke at indføre foranstaltninger over for dumpingimporten fra de pågældende lande, hermed.
H. ENDELIGE FORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(81)
Skadestærsklerne blev justeret for at tage højde for omfanget af handelsjusteringen i beregningen af underbud, som anført i betragtning 54 og 55 ovenfor. Da der ikke er fremsat andre specifikke bemærkninger, bekræftes betragtning 165-170 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Endelige foranstaltninger
(82)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesse og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9 fastslås det, at der bør indføres en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina og Thailand ved den laveste fundne dumpingmargen og skadestærskel, i henhold til reglen om den lavest mulige told, hvilket i alle tilfælde på nær ét er dumpingmargenen.
(83)
(83) I betragtning af den høje samarbejdsgrad blandt de kinesiske og thailandske eksporterende producenter blev tolden for alle andre virksomheder fra begge lande fastsat til den højeste told, der skulle pålægges de virksomheder fra det respektive land, der indgik i stikprøven eller havde samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Tolden for »alle andre virksomheder« vil finde anvendelse på de virksomheder, som ikke havde samarbejdet i undersøgelsen, og på de virksomheder, som ikke havde eksport af den pågældende vare til Unionen i UP.
(84)
For de samarbejdsvillige ikke-stikprøveudvalgte kinesiske virksomheder i bilaget til denne forordning fastsættes den endelige told til det vejede gennemsnit af satserne for de stikprøveudvalgte virksomheder.
(85)
Satserne for den endelige antidumpingtold er, som følger:
Folkerepublikken Kina
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
Skadesmargen (%)
Toldsats (%)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Andre samarbejdsvillige virksomheder
41,1
86,3
41,1
Alle andre virksomheder
57,8
Thailand
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
Skadesmargin (%)
Toldsats (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7
14,9
14,9
Alle andre virksomheder
15,5
(86)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af den pågældende vare med oprindelse i Kina og Thailand og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Den importerede pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser og er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(87)
Anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen (5) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(88)
Med hensyn til Kina og for at sikre lige behandling af nye eksportører og de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye eksportører, som ellers ville være berettiget til en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da nævnte artikel ikke finder anvendelse, når der er blevet anvendt stikprøver.
(89)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Kina og Thailand, og at der skulle foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»den endelige fremlæggelse«). De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til denne fremlæggelse af oplysninger.
(90)
Da der efter den endelige fremlæggelse ikke blev fremført nye argumenter, der kunne påvirke udfaldet af vurderingen af sagen, er en ændring af konklusionerne, som beskrevet ovenfor, ikke berettiget.
I. TILSAGN
(91)
En samarbejdsvillig thailandsk eksporterende producent tilbød at afgive et pristilsagn i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 1. Imidlertid findes den pågældende vare i en lang række forskellige varetyper (den eksporterende producent meddelte mere end 900 varetyper, der blev solgt til Unionen), for hvilke priserne varierer betydeligt (med op til 200 % for de hyppigst solgte typer, men nogle mindre hyppigt solgte varetyper kan være 10 gange så dyre som andre), hvilket således udgør en meget høj risiko for krydskompensation. Desuden kan varetyperne udvikle sig med hensyn til design og finish. Det var derfor opfattelsen, at varen ikke egner sig til pristilsagn. Ligeledes har det været Kommissionens faste praksis i de seneste år ikke at godtage tilsagn i sager, hvor varen findes i en sådan mangfoldighed af varetyper. Følgelig blev tilbuddet om pristilsagn afvist.
J. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(92)
På grund af størrelsen af den konstaterede dumpingmargen og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af en midlertidig antidumpingtold, som blev indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt. Såfremt den endelige told er højere end den midlertidige told, bør der kun opkræves de beløb endeligt, der er sikret ved den midlertidige told, mens de beløb, der er sikret ud over den endelige antidumpingtold, bør frigives.
(93)
Da samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern nu er udelukket fra varedækningen (jf. betragtning 8 og 11 ovenfor), bør de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told vedrørende importen af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern, frigives.
K. AFSLUTNING AF PROCEDUREN VEDRØRENDE INDONESIEN
(94)
Som forklaret i betragtning 43 kan mængderne af dumpingimport fra Indonesien ikke betragtes som en årsag til den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen. Følgelig er det opfattelsen, at det ikke er nødvendigt med beskyttelsesforanstaltninger, og at proceduren med hensyn til Indonesien bør afsluttes.
(95)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at undersøgelsen afsluttes, og der blev ikke gjort indsigelse -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, med undtagelse af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern, som for øjeblikket tariferes under KN-kode 7307 19 10 (Taric-kode 7307191010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Thailand.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder:
Land
Virksomhed
Toldsats (%)
Taric-tillægskode
Kina
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
41,1
B346
Alle andre virksomheder
57,8
B999
Thailand
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd. - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Alle andre virksomheder
15,5
B999
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told i henhold til forordning (EU) nr. 1071/2012 på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, med undtagelse af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern, som for øjeblikket tariferes under KN-kode 7307 19 10 (Taric-kode 7307191010) og med oprindelse i Kina og Thailand, opkræves endeligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
2. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told i henhold til forordning (EU) nr. 1071/2012 på importen af samlinger af kompressionsfittings i henhold til ISO DIN 13 metrisk gevind og runde forgreningsdåser med gevind uden låg af deformerbart støbejern med oprindelse i Kina og Thailand, frigives.
Artikel 3
Hvis en ny eksporterende producent i Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at den pågældende virksomhed:
-
ikke har eksporteret den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Unionen i undersøgelsesperioden (1. januar 2011 til 31. december 2011)
-
ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte foranstaltninger, og
-
faktisk har eksporteret den pågældende vare til Unionen efter den undersøgelsesperiode, hvorpå foranstaltningerne er baseret, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen
kan artikel 1, stk. 2, ændres ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgår i stikprøven og dermed er underlagt den vejede gennemsnitlige told på 41,1 %.
Artikel 4
Antidumpingproceduren for importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, som for øjeblikket tariferes under KN-kode 7307 19 10, med oprindelse i Indonesien, afsluttes hermed.
Artikel 5
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. maj 2013.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 430/2013,
annettu 13 päivänä toukokuuta 2013,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta ja väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien kierteitettyjen tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa ja menettelyn päättämisestä Indonesian osalta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,
ottaa huomioon ehdotuksen, jonka Euroopan komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Väliaikaiset toimenpiteet
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti 15 päivänä marraskuuta 2012 asetuksella (EU) N:o 1071/2012 (2), jäljempänä ’väliaikaisesta tullista annettu asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien muokattavaksi soveltuvasta valuraudasta valmistettujen, putkien kierteitettyjen valettujen liitos- ja muiden osien tuonnissa.
(2)
Menettely pantiin vireille 16 päivänä helmikuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella (3) sen jälkeen, kun valmistajien etuja valvova Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings, of Malleable Cast Iron of the European Union, jäljempänä ’valituksen esittäjä’, joka edustaa tuottajia, joiden tuotanto muodostaa yli 50 prosenttia kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien, jäljempänä ’tempervalurautaiset liitososat’, kokonaistuotannosta unionissa, esitti 3 päivänä tammikuuta 2012 valituksen.
(3)
Kuten väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2008 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. Myöhempi menettely
(4)
Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet, useat asianomaiset osapuolet ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Lisäksi kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.
(5)
Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja analysointia.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(6)
Yksi asianomainen osapuoli väitti, ettei sen tuomaa tuotetta pitäisi sisällyttää tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään sen tuotteen tiettyjen teknisten erityispiirteiden vuoksi. Näissä tempervalurautaisissa liitososissa käytetään kaksoiskierteitä, eikä suorakierteitä, toisin kuin muissa tuotavissa tempervalurautaisissa liitososissa.
(7)
Tutkimus on kuitenkin osoittanut, että näitä teknisiä erityispiirteitä lukuun ottamatta niiden fyysiset ja tekniset ominaispiirteet ovat samat kuin muilla tuotavilla tempervalurautaisilla liitososilla. Käyttötarkoituksen osalta tutkimuksesta on lisäksi ilmennyt, että kaksoiskierteitettyjä tempervalurautaisia liitososia käytetään samalla tavalla kuin muita tuotuja tempervalurautaisia liitososia. Eräässä jäsenvaltiossa, jossa käytetään molempia lajeja, niiden onkin todettu voivan korvata toisensa. Sen vuoksi väite hylättiin.
(8)
Yksi asianomainen osapuoli väitti, että valkoydinvalurautaisia kierteitettyjä liitososia voi myydä kaikkialla unionissa, mutta mustaydinvalurautaisia kierteitettyjä liitososia voi myydä ainoastaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannin tasavallassa, Maltalla ja Kyproksella. Tästä syystä musta- ja valkoydinvalurautaiset kierteitetyt liitososat eivät täysin kilpailisi keskenään unionin markkinoilla.
(9)
Tutkimuksen mukaan suurin osa asianomaisista maista peräisin olevien mustaydinvalurautaisten kierteitettyjen liitososien tuonnista suuntautuu Manner-Euroopan maihin, kuten Saksaan, Italiaan, Puolaan tai Espanjaan. Tästä päätellään, että musta- ja valkoydinvalurautaiset kierteitetyt liitososat kilpailevat täysin keskenään unionin markkinoilla eivätkä ainoastaan muutamissa jäsenvaltioissa.
(10)
Eräs tuoja toisti väitteensä, jonka mukaan puserrusliitinten runkojen ei pitäisi kuulua tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään. Kyseinen tuoja väitti, että puristusliitinten rungoilla on erilainen käyttötarkoitus ja toimitti näkemystään tukevaa näyttöä siitä, että puristusliittimen rungon säie voidaan helposti erottaa tavanomaisen liitososan säikeestä, koska se tehdään eri ISO-standardin mukaisesti (4). Esitetyn näytön tarkastelun perusteella pääteltiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää olisi rajoitettava vastaavasti.
(11)
Kaksi muuta asianomaista osapuolta esitti, että tuotteen määritelmän ulkopuolelle olisi jätettävä muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehdyt sähköjohdinliittimet ja erityisesti muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehdyt kierteitetyt pyöreät liitäntärasiat, jotka ovat olennainen osa kaikissa sähkökaapelien suojaputkissa ja suojaputkien liitososien asennuksessa. Ne väittivät, että tällaisia liitäntärasioita käytetään eri tarkoituksiin (eli sähköjohdotusjärjestelmien leviämisen estämiseen ja suojaamiseen eikä vuotojen estämiseen kaasun tai veden virtauksessa kuten tässä menettelyssä tutkimuksen kohteena olleiden tavanomaisten liitososien tapauksessa). Ne ovat myös helposti erotettavissa muista liitososista (sen sijaan, että niiden olisi ehdottomasti oltava kaasu- tai nestetiiviitä, niissä on kevyet kannet, kun ne liitetään järjestelmään tuonnin jälkeen, jotta kaapeleihin pääsy on helppoa). Näiden väitteiden huolellisen tarkastelun jälkeen pääteltiin, että muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehdyt kierteitetyt pyöreät liitäntärasiat, joissa ei ole kantta, olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle.
(12)
Edellä esitetyn perusteella katsottiin tarkoituksenmukaiseksi tarkastella uudelleen väliaikaisesta tullista annetun asetuksen mukaista tuotteen määritelmää. Näin ollen tarkasteltavana oleva tuote määritellään lopullisesti kierteitetyiksi tempervalurautaisiksi putkien liitos- ja muiksi osiksi, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7307 19 10, lukuun ottamatta puserrusliitinten runkoja, joissa käytetään ISO DIN 13 -metriikan säiettä ja muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehtyjä kierteitettyjä pyöreitä liitäntärasioita, joissa ei ole kantta.
(13)
Koska tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 17-21 ja 23-28 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
C. OTANTA
(14)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ei esitetty huomautuksia unionin tuottajien, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja etuyhteydettömien tuojien otannasta. Tämän vuoksi väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 29-31 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
D. POLKUMYYNTI
1. Kiinan kansantasavalta
1.1 Markkinatalouskohtelu ja yksilöllinen kohtelu
(15)
Koska markkinatalouskohtelusta tai yksilöllisestä kohtelusta ei esitetty huomautuksia, väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 32-46 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
1.2 Vertailumaa
(16)
Koska vertailumaan valinnasta ei esitetty huomautuksia, väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 47-53 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
1.3 Normaaliarvo, vientihinta ja vertailu
(17)
Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että normaaliarvo olisi laskettava ainoan yhteistyössä toimineen vertailumaan tuottajan kotimaan myynnin perusteella, vaikka sitä ei olisikaan tapahtunut edustavassa määrin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Väite voidaan hyväksyä vertailumaan osalta. Näin ollen normaaliarvon määrittämisessä käytettiin ainoan yhteistyössä toimineen vertailumaan tuottajan kotimaan myyntiä.
(18)
Sama kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että polkumyyntimarginaalia vahvistettaessa olisi otettava huomioon kaikki vientimyynti eikä ainoastaan vertailumaan tuottajan kotimarkkinoillaan myymiä suoraan verrattavissa olevia tuotelajeja. Tämä väite hyväksyttiin. Niiden tuotelajien, jotka eivät ole suoraan verrattavissa, normaaliarvon perustana käytettiin vastaavien tuotelajien normaaliarvon aritmeettista keskiarvoa, joita mukautettiin fyysisten ominaisuuksien erojen markkina-arvon perusteella perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti.
(19)
Koska normaaliarvosta, vientihinnasta ja vertailusta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 54, 59-61 ja 64-67 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
1.4 Polkumyyntimarginaalit
(20)
Otokseen valittujen yritysten tapauksessa kullekin vertailumaalle vahvistetun samankaltaisen tuotteen lajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdassa säädetään.
(21)
Tämän perusteella lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Tämä marginaali laskettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen marginaalien perusteella.
(23)
Tällä perusteella yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten yritysten polkumyyntimarginaali vahvistettiin 41,1 prosentiksi.
(24)
Kaikkien muiden Kiinassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalit määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten määriteltiin ensin yhteistyön taso vertaamalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamia unioniin suuntautuvan viennin määriä johdanto-osan 51 kohdan mukaan vahvistettuun kiinalaisen viennin määrään.
(25)
Koska yhteistyö kattoi yli 50 prosenttia Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä ja toimialaa voidaan pitää pirstoutuneena, sillä Kiinassa on suuri määrä vientiä harjoittavia tuottajia, yhteistyössä toimimisen astetta voidaan pitää korkeana. Sen vuoksi jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin sen otokseen valitun yrityksen tasolle, jolla oli korkein polkumyyntimarginaali.
(26)
Tämän perusteella lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali %
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
41,1
Kaikki muut yritykset
57,8
2. Indonesia
2.1 Normaaliarvo, vientihinta ja vertailu
(27)
Koska normaaliarvosta, vientihinnasta ja vertailusta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 75-87 ja 91 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan Indonesian osalta.
2.2 Polkumyyntimarginaalit
(28)
Kun otetaan huomioon, että yhteistyöhön osallistumisen taso oli korkea (ainoan yhteistyössä toimineen indonesialaisen yrityksen viennin osuus oli enemmän kuin 80 prosenttia koko Indonesiasta unioniin suuntautuvasta viennistä tutkimusajanjaksolla), kaikkien muiden indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali vahvistettiin yhteistyössä toimineen yrityksen polkumyyntimarginaalin tasolle.
(29)
Tämän perusteella indonesialaisten yritysten lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali %
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Kaikki muut yritykset
11,0
3. Thaimaa
3.1 Normaaliarvo, vientihinta ja vertailu
(30)
Sellaisia huomautuksia ei saatu, joiden vuoksi sovellettuja menetelmiä tai varsinaista polkumyyntilaskelmaa olisi muutettava Thaimaan osalta.
(31)
Tästä syystä väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 75-88 kappaleen normaaliarvoa, vientihintaa ja vertailua koskevat päätelmät vahvistetaan Thaimaan osalta.
3.2 Polkumyyntimarginaalit
(32)
Uudelleentarkastelun ja polkumyyntilaskelman hienosäädön tuloksena polkumyyntimarginaali vahvistettiin yhden thaimaalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta jonkin verran alhaisemmaksi eli 15,5 prosentiksi. Polkumyyntimarginaali toiselle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle vahvistetaan lopullisesti alustavalle tasolle.
(33)
Kun otetaan huomioon, että yhteistyöhön osallistumisen taso oli korkea (molempien yhteistyössä toimineiden thaimaalaisten yritysten viennin osuus oli enemmän kuin 80 prosenttia koko Thaimaasta unioniin suuntautuvasta viennistä tutkimusajanjaksolla), kaikkien muiden thaimaalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali vahvistettiin kahden yhteistyössä toimineen yrityksen korkeimman polkumyyntimarginaalin tasolle.
(34)
Tämän perusteella thaimaalaisten yritysten lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali %
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Kaikki muut yritykset
50,7
E. VAHINKO
1. Unionin tuotanto
(35)
Koska unionin tuotannosta ei esitetty huomautuksia, väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 94 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. Lisättäköön, että tarkastelujakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti kolme muuta unionin tuottajat, jotka lopettivat tuotannon vuosien 2008 ja 2009 välillä, ja toinen tuottaja, joka lopetti tuotannon tarkastelujakson loppuvaiheessa.
2. Unionin tuotannonalan määritelmä
(36)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että molemmat otokseen valitut unionin tuottajaryhmät ovat tuoneet tarkasteltavana olevaa tuotetta, minkä vuoksi niitä ei pitäisi 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti katsoa osaksi unionin tuotannonalaa.
(37)
Tältä osin vahvistettiin, että molemmat otokseen valitut unionin tuottajaryhmät olivat todellakin tuoneet tarkasteltavana olevaa tuotetta. Ensiksi on kuitenkin huomattava, että päätelmä, jonka mukaan unionin tuottaja on myös tarkasteltavana olevan tuotteen tuoja, ei johda automaattisesti siihen, ettei kyseinen unionin tuottaja voisi kuulua unionin tuotannonalaan, ja toiseksi, molempien unionin tuottajien tuonti oli vähäistä verrattuna yritysryhmien kokonaistuotantoon ja -myyntiin. Tämän vuoksi vahvistetaan, että molempien yritysryhmien katsotaan olevan osa unionin tuotannonalaa.
(38)
Lisäksi yksi asianomainen osapuoli väitti, ettei yhtä unionin tuottajaa saisi katsoa osaksi unionin tuotannonalaa, koska kyseisen unionin tuottajan väitetään olevan etuyhteydessä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojaan. Ensiksi on kuitenkin huomattava, että päätelmä, jonka mukaan unionin tuottajan ja viejän välillä on etuyhteys, ei johda automaattisesti siihen, etteikö kyseinen unionin tuottaja voisi kuulua unionin tuotannonalaan, ja toiseksi, ei esitetty mitään todisteita siitä, että unionin tuottajan ja tuojan mahdollinen yhteys täyttäisi perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaiset edellytykset. Lisäksi väitetysti etuyhteydessä olevan tuojan tuomat määrät ovat vain pieni osa väitetysti etuyhteydessä olevan unionin tuottajan tuottamista ja myymistä määristä. Vaikka unionin tuottajan ja tuojan todettaisiinkin olevan etuyhteydessä, unionin tuottaja katsottaisiin näin ollen silti osaksi unionin tuotannonalaa.
(39)
Kun unionin tuotannonala määritellään vahingon arvioimiseksi, kaikkien unionin tuottajien, jotka valmistivat samankaltaista tuotetta tarkastelujakson aikana, katsotaan muodostavan unionin tuotannonalan, ja sen vuoksi niistä käytetään perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaan jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
3. Unionin kulutus
(40)
Yksi asianomainen osapuoli huomautti, että unionin tuotannonalan tuotanto ylittää sen myynnin koko tarkastelujakson ajan. Samaan aikaan ilmoitettiin varastojen pienentyneen, mikä ei ole uskottavaa, koska myynnin ylittävän tuotannon pitäisi johtaa varastojen kasvamiseen.
(41)
Tältä osin todetaan, että alustavassa vaiheessa tuotanto- ja varastomäärät oli todellakin ilmoitettu oikein, mutta unionin tuotannonalan myyntimääristä annettiin virheelliset tiedot eikä joidenkin otokseen kuulumattomien unionin tuottajien myyntimääriä otettu huomioon kokonaisuudessaan. Virhe korjattiin ja tämän seurauksena unionin kulutusta ja markkinaosuuksia unionin markkinoilla oli myös tarkistettava vastaavasti. Koska kolme unionin tuottajaa lopetti tuotantonsa väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 113 kappaleessa mainitun tarkastelujakson aikana, unionin kulutuksen tarkistus vaikuttaa enemmän tarkastelujakson alussa.
(42)
Unionin kulutus väheni merkittävästi eli 28 prosenttia vuosien 2008 ja 2009 välillä, minkä jälkeen se kasvoi 7 prosenttiyksikköä eli jäi 21 prosenttia alemmalle tasolle kuin tarkastelujakson alussa.
Unionin kulutus (tonnia)
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Unionin kulutus
84 270
60 807
60 640
66 493
Indeksi
100
72
72
79
Lähde:
Valituksessa olleet tiedot, Eurostat ja kyselylomakevastaukset.
4. Tuonti asianomaisista maista
4.1 Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi
(43)
Polkumyynnillä Indonesiasta tapahtuvan tuonnin määrästä vahvistettiin lopullisesti, että sen osuus oli ainoastaan noin 2,5 prosenttia kaikesta samankaltaisen tuotteen tuonnista unioniin tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen voidaan katsoa, ettei se ole aiheuttanut perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tai WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen määräyksissä tarkoitettua merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.
(44)
Edellä esitetyn perusteella päätettiin lopullisesti, ettei kyseistä tuontia kumuloida Kiinasta ja Thaimaasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa.
(45)
Asianomaiset osapuolet väittivät, ettei thaimaalaista tuontia pitäisi kumuloida Kiinasta tulevan tuonnin kanssa monista eri syistä tehtäessä kumulatiivista arviota Kiinasta ja Thaimaasta peräisin olevasta tuonnista vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevan tarkastelun yhteydessä.
(46)
Ensinnäkin väitettiin, että Thaimaasta peräisin olevan tuonnin myyntimäärä on paljon alhaisempi kuin Kiinasta peräisin olevan tuonnin myyntimäärä ja että Thaimaasta peräisin olevan tuonnin määrä on laskussa absoluuttisesti mitattuna. Thaimaasta peräisin olevan tuonnin määrä ei kuitenkaan ole vähäpätöinen eikä siksi riittämätön kumulointiin. Vaikka Thaimaasta peräisin oleva tuonti on absoluuttisesti mitattuna vähenemässä, kuten jäljempänä johdanto-osan 51 kappaleessa esitetystä taulukosta näkyy, sen markkinaosuus kasvoi kuitenkin 19 prosenttia tarkastelujakson aikana, kuten jäljempänä johdanto-osan 52 kappaleessa esitetystä taulukosta näkyy.
(47)
Hintojen osalta väitettiin, että Thaimaasta peräisin oleva tuonti myydään keskimäärin korkeammilla hinnoilla kuin Kiinasta peräisin oleva tuonti. Tämä pitääkin paikkansa, mutta Thaimaasta peräisin olevan tuonnin hinnat alittavat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Lisäksi Thaimaasta peräisin olevan tuonnin ja Kiinasta peräisin olevan tuonnin välinen hintaero on ollut jatkuvassa laskussa tarkastelujaksolla, sillä vuonna 2008 se oli 698 euroa/tonni ja tutkimusajanjakson aikana 472 euroa/tonni, kuten väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 108 kappaleessa olevassa taulukossa esitetään.
(48)
Koska asiaan liittyviä muita väitteitä tai huomautuksia ei esitetty, väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 98-105 kappaleen sisältö vahvistetaan.
4.2 Tarkasteltavana olevan polkumyyntituonnin määrä, markkinaosuus, tuontihinnat ja hintojen alittavuus
(49)
Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että Kiinan tuontimäärät väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 106 kappaleessa ovat liian suuria, koska kyseiseen CN-koodiin kuuluvat kaikenlaiset tempervalurautaiset liitososat, eivät ainoastaan kierteitetyt.
(50)
Tässä yhteydessä on syytä tuoda esiin, ettei kaikkien kyseiseen CN-koodiin ilmoitettujen määrien oletettu olevan kierteitettyjä liitososia. Väliaikaisesta tullista annetussa asetuksessa ilmoitettuja määriä oli jo korjattu alaspäin kansallisten tulliviranomaisten toimittamien tietojen perusteella. Nämä määrät vastasivat valituksessa olleita tietoja. Asianomaisilla osapuolilla oli riittävästi aikaa esittää asiasta huomautuksia. Yksikään asianomainen osapuoli ei kuitenkaan esittänyt tältä osin mitään sellaisia tietoja ennen väliaikaisesta tullista annetun asetuksen julkaisemista eikä väliaikaisesta tullista annettua asetusta koskevien huomautusten esittämiselle asetetun määräajan kuluessa. Kiinan kauppakamari toimitti joitakin määrällisiä tietoja kiinalaisen tuonnin väitetystä oikeasta tasosta menettelyn erittäin myöhäisessä vaiheessa, lähes kahden kuukauden kuluttua väliaikaisesta tullista annettua asetusta koskevien huomautusten esittämiselle asetetun määräajan päättymisestä, eli tiedot toimitettiin lähes vuosi tutkimuksen vireillepanon jälkeen, jolloin tuontiluvut ilmoitettiin ensimmäistä kertaa täydellisenä julkaistussa valituksessa. Koska nämä tiedot toimitettiin määräajan päätyttyä, niitä ei ole mahdollista tarkastella objektiivisesti pidentämättä perusteettomasti tutkimusajanjakson kestoa yli 15 kuukaudeksi, josta säädetään perusasetuksen 6 artiklan 9 kohdassa. Joka tapauksessa näyttää siltä, että näissä tiedoissa aliarvioidaan Kiinasta tulevan tuonnin määriä huomattavasti, koska ne perustuvat arvioihin ainoastaan yhteistyössä toimineiden yritysten viennistä, eikä niitä näin ollen voida pitää tarkkoina. Siksi väite hylättiin.
(51)
Useat tuojat toimittivat kuitenkin tietoja sellaisten muiden kuin tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista, jotka on tuotu saman CN-koodin alla tarkastelujakson aikana. Nämä tiedot voitiin ottaa huomioon, ja asianomaisista maista tulevan tuonnin määrää alennettiin vastaavasti.
Unionin tuonnin määrä (tonnia)
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kiina
24 180
20 876
20 416
28 894
Indeksi
100
86
84
119
Thaimaa
3 723
2 681
3 331
3 485
Indeksi
100
72
89
94
Kaksi asianomaista maata
27 903
23 558
23 747
32 379
Indeksi
100
84
85
116
Lähde:
Valituksessa olleet tiedot, Eurostat ja kyselylomakevastaukset.
(52)
Edellä olevassa johdanto-osan 41 kappaleessa mainitun, unionin tuotannonalan myyntiä koskevan kysymyksen seurauksena oli myös tarkistettava polkumyynnillä kahdesta asianomaisesta maasta tapahtuneen tuonnin markkinaosuutta. Polkumyynnillä kahdesta asianomaisesta maasta tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi 15,6 prosenttiyksikköä 33,1 prosentista 48,7 prosenttiin tarkastelujakson aikana. Markkinaosuuden kasvu tapahtui ennen kaikkea vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kysynnän elpyessä.
Unionin markkinaosuus
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kiina
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Indeksi
100
120
117
151
Thaimaa
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Indeksi
100
100
124
119
Kaksi asianomaista maata
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Indeksi
100
117
118
147
Lähde:
Valituksessa olleet tiedot, Eurostat ja kyselylomakevastaukset.
(53)
Yksi asianomainen osapuoli pyysi, että unionin tuotannonalan yhteenlasketut myyntihinnat tuotelajeittain julkistettaisiin. Koska unionin tuottajien otos koostui vain kahdesta tuottajien ryhmästä, kuten väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 111 kappaleessa todetaan, todellisia yhteenlaskettuja tietoja ei luottamuksellisuussyistä voitu paljastaa. Sama pätee yhteenlaskettujen myyntihintojen paljastamiseen tuotelajeittain.
(54)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että asianomaisista maista peräisin oleva tuonti saapuu unioniin eri kauppaportaassa kuin unionin tuottajien myymät tavarat. Asian todettiinkin olevan näin, ja unionin tuotannonalalla ja tuojilla on tavallisesti huomattava määrä samoja asiakkaita. Väite voitiin näin ollen hyväksyä, ja kauppaporrasta koskevaa oikaisua sovellettiin.
(55)
Tämän seurauksena väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 110 kappaleessa annettuja hinnan alittavuuden marginaaleja tarkistettiin alaspäin. Todetut hinnan alittavuuden marginaalit ovat silti yleensä huomattavat eli 25-45 prosenttia; ainoana poikkeuksena oli yksi thaimaalainen viejä, jonka hinnan alittavuuden marginaali oli noin 10 prosenttia.
(56)
Koska asiaan liittyviä muita väitteitä ja huomautuksia ei esitetty, väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 108 ja 109 kappaleen sisältö vahvistetaan.
5. Unionin tuotannonalan tilanne
(57)
Koska väitteitä tai huomautuksia ei esitetty, väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 111 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
5.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(58)
Koska tuotannosta, tuotantokapasiteetista ja kapasiteetin käyttöasteesta ei esitetty huomautuksia, väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 112-114 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
5.2 Varastot
(59)
Koska varastoista ei esitetty huomautuksia, väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 115 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
5.3 Myyntimäärä ja markkinaosuus
(60)
Johdanto-osan 41 kappaleessa mainitun seikan vuoksi oli myös tarkistettava unionin tuotannonalan myyntimäärää ja markkinaosuutta. Kaikkien unionin tuottajien myyntimäärä unionin markkinoilla väheni merkittävästi eli 36 prosenttia vuosien 2008 ja 2009 välillä, koska kysyntä väheni. Vuoden 2009 jälkeen kysyntä unionissa kuitenkin kasvoi noin 6 000 tonnia, kuten johdanto-osan 42 kappaleessa mainitaan, mutta unionin myynti laski vielä 5 prosenttiyksikköä eli 2 440 tonnia tarkastelujakson loppuun saakka.
Unionin myyntimäärä (tonnia)
Kaikki tuottajat
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Unionin myynti
48 823
31 069
30 466
28 629
Indeksi
100
64
62
59
Lähde:
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien kyselylomakevastaukset, valitus.
(61)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui jatkuvaan tahtiin 26 prosenttiyksikköä eli 14,8 prosenttia tarkastelujaksolla, kun taas polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi 15,6 prosenttiyksikköä saman jakson aikana, kuten johdanto-osan 52 kappaleessa todetaan.
Unionin markkinaosuus
Kaikki tuottajat
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Markkinaosuus
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Indeksi
100
88
87
74
Lähde:
Valituksessa olleet tiedot, Eurostat ja kyselylomakevastaukset.
(62)
Yksi asianomainen osapuoli väitti, että markkinaosuudet olisivat Yhdistyneessä kuningaskunnassa erilaisia muulla kuin kotimaan markkinasegmentillä siten, että unionin tuotannonalan markkinaosuus olisi suurempi, kun taas Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus olisi pienempi tällä markkinasegmentillä unionin markkinoista.
(63)
Voi hyvinkin pitää paikkansa, että unionin tuotannonalalla on suurempi markkinaosuus tietyllä markkinasegmentillä yhdessä jäsenvaltiossa. On normaalia, etteivät eri talouden toimijoiden markkinaosuudet ole samoja kaikilla markkinasegmenteillä kaikissa jäsenvaltioissa. Tässä vahinkoanalyysissä kuitenkin tarkastellaan koko unionin markkinoita. Tältä osin todettiin, että unionin tuotannonalan markkinaosuus laski huomattavasti, kuten edellä on selitetty.
6. Vahinkoa koskevat päätelmät
(64)
Koska muita väitteitä tai huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 118-133 kappaleen päätelmät sekä se, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
F. SYY-YHTEYS
1. Muiden tekijöiden vaikutus
1.1 Tuonti muista kolmansista maista
(65)
Johdanto-osan 41 kappaleessa mainitun, unionin tuotannonalan myyntiä koskevan kysymyksen seurauksena oli myös tarkistettava polkumyynnillä muista kolmansista maista tapahtuneen tuonnin markkinaosuutta. Muista kolmansista maista peräisin olevaa tuontia oli vain vähän koko tarkastelujakson ajan. Muista maista kuin kahdesta asianomaisesta maasta tulevan tuonnin koko markkinaosuus laski tarkastelujaksolla 0,8 prosenttiyksikköä eli 9,0 prosentista 8,2 prosenttiin.
(66)
Seuraavaksi suurimmat tuontilähteet tutkimusajanjaksolla olivat Brasilia, Indonesia ja Turkki, joiden markkinaosuudet vaihtelivat 1,3 prosentista 1,5 prosenttiin, ja kaikki nämä maat säilyttivät markkinaosuutensa tai menettivät sitä tarkastelujaksolla.
Tuonnin markkinaosuus
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Brasilia
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonesia
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Turkki
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Muut maat
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Yhteensä
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Indeksi
100
114
118
92
Lähde:
Eurostat.
(67)
Rajoitettujen määrien ja tuonnin vakaan suuntauksen perusteella voidaan päätellä, ettei tuonti muista kolmansista maista kuin asianomaisista maista ole vaikuttanut unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneeseen vahinkoon.
1.2 Unionin kulutuksen kehittyminen
(68)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin kulutus kehittyi negatiivisesti siksi, että markkinoille tuli korvaavia tuotteita, jotka valmistetaan muusta kuin muokattavaksi soveltuvasta valuraudasta, kuten muovista, ruostumattomasta teräksestä, hiiliteräksestä ja kuparista, ja uutta liitäntäteknologiaa. Näin ollen jotkin unionin tuottajat ovat laajentaneet tuotevalikoimaansa, joka sisältää nyt myös joitakin näistä korvaavista tuotteista.
(69)
Tässä yhteydessä on syytä tuoda esiin, että korvautuvuusvaikutuksia käsiteltiin väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 146 kappaleessa. Nämä korvautuvuusvaikutukset olivat negatiivisia unionin kulutukselle, mikä puolestaan vaikutti unionin tuottajien tuotanto- ja myyntimääriin.
(70)
Kuten väliaikaisesta tullista annetussa asetuksessa jo todettiin, unionin kulutuksen vähentymisen vahingollista vaikutusta kuitenkin pahensi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin jatkuva lisääntyminen niin, että sen markkinaosuus kasvoi 15,6 prosenttiyksikköä supistuvilla markkinoilla. Kuten johdanto-osan 60 kappaleessa todetaan, unionin kysyntä kasvoi noin 6 000 tonnia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, mutta unionin tuotannonalan myynti laski edelleen 2 440 tonnia tarkastelujakson loppuun saakka markkinoiden elpyessä.
(71)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei unionin kulutuksen negatiivinen kehitys poista syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
1.3 Tuotantokapasiteetin väheneminen ei johtunut polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista
(72)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 113 kappaleessa mainittu unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetin väheneminen johtuu siitä, että kolme unionin tuottajaa lopetti toimintansa vuosina 2008 ja 2009 talouskriisin vuoksi. Näin ollen ei voitaisi katsoa, että tuotantokapasiteetin väheneminen johtuisi asianomaisista maista peräisin olevasta tuonnista.
(73)
Tässä yhteydessä on syytä muistuttaa, että väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 113 kappaleessa mainitaan jo, että tärkein syy tuotantokapasiteetin vähenemiseen oli se, että kolme unionin tuottajaa lopetti toimintansa.
(74)
Sen, että kolme unionin tuottajaa lopetti toimintansa, ei kuitenkaan voida katsoa johtuvan ainoastaan kysynnän pienenemisestä. Tarkastelujakson aikana tuonti asianomaisista maista lisääntyi jatkuvasti unionin kutistuvilla markkinoilla, joihin viitataan johdanto-osan 42 kappaleessa, ja tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi 15,6 prosenttiyksikköä, kuten johdanto-osan 52 kappaleessa selitetään. Näin ollen on selvää, ettei pelkkä kysynnän väheneminen vaikuttanut siihen, että kolme unionin tuottajaa lopetti toimintansa ja unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti väheni. Unionin tuotantokapasiteetin vähenemisen ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kasvulla on myös olemassa selvä yhteys.
1.4 Unionin tuottajien tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti
(75)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuottajille aiheutunut vahinko oli itse aiheutettu, koska ne väitetysti toivat merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta. Tutkimuksen tulokset eivät tukeneet tätä väitettä. Sekä unionin tuottajien että yhteistyössä toimineiden viejien toimittamista tiedoista kävi ilmi, että kummallakin otokseen valittujen unionin tuottajien ryhmällä tämä tuonti oli vähäistä verrattuna niiden kokonaistuotantoon ja itse tuottamien tavaroiden myyntiin, kuten johdanto-osan 37 kappaleessa jo todettiin. Koska unionin tuotannonala on tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta vähäisiä määriä, pääteltiin, ettei kyseinen tuonti vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Näistä syistä väite oli hylättävä.
1.5 Vuoden 2008 käyttö aloitusvuotena
(76)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että EU:n tuotannonalan heikkenevä suuntaus perustuu pitkälti siihen, että tarkastelujakson viitevuosi on vuosi 2008. Väitteen mukaan vuosi 2008 oli poikkeuksellisen hyvä vuosi unionin tuotannonalalle. Valitukseen sisältyvien tietojen perusteella näyttää kuitenkin siltä, että EU:n tuotannonalan tilanne vuonna 2007 oli sama tai parempi kuin vuonna 2008. Näin ollen voidaan päätellä, ettei vahinkoa koskeva päätelmä riipu siitä, että aloitusvuotena on vuosi 2008.
2. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(77)
Kun edellä esitetty on otettu huomioon eikä asiaan liittyviä muita väitteitä tai huomautuksia esitetty, väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 134-153 kappaleen sisältö vahvistetaan.
(78)
Yhteenvetona voidaan vahvistaa, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko, jolle on ominaista kannattavuuden heikkeneminen sekä tuotantomäärien, kapasiteetin käyttöasteen, myyntimäärien ja markkinaosuuden väheneminen, johtui tutkimuksen kohteena olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Kysynnän vähenemisen vaikutus unionin tuotannonalan tuotantokapasiteettiin, tuotantoon ja myyntiin liittyvään kielteiseen kehitykseen oli vähäinen.
(79)
Edellä esitetyssä arviossa on erotettu toisistaan asianmukaisesti kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, minkä perusteella voidaan vahvistaa, että kyseiset muut tekijät eivät muuta sitä tosiseikkaa, että arvioidun vahingon on katsottava johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
G. UNIONIN ETU
(80)
Koska huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 154-164 kappaleen päätelmät, mukaan luettuna päätelmä, jonka mukaan ei ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä asianomaisista maista peräisin olevassa polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa.
H. LOPULLISET TOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(81)
Vahingon korjaavia tasoja mukautettiin johdanto-osan 54 ja 55 kappaleessa vahvistetun hinnan alittavuuden laskelmaan tehtyjen kaupan tason mukautuksen huomioon ottamiseksi. Koska muita asiaan liittyviä huomautuksia ei esitetty, väliaikaisesta tullista annetun asetuksen johdanto-osan 165-170 kappaleen päätelmät vahvistetaan.
2. Lopulliset toimenpiteet
(82)
Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että Kiinasta ja Thaimaasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskeva lopullinen polkumyyntitulli olisi otettava perusasetuksen 9 artiklan mukaisesti käyttöön todetuista polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti; kaikissa tapauksissa yhtä lukuun ottamatta polkumyyntimarginaali on alhaisempi.
(83)
Koska kiinalaisten ja thaimaalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöaste oli korkea, molempien maiden ”kaikkien muiden yritysten” tulli vahvistettiin tasolle, joka vastaa joko kyseisessä maassa otokseen valituille tai tutkimuksessa yhteistyössä toimineille yrityksille vahvistettavaa korkeinta tullia. ”Kaikkien muiden yritysten” tullia sovelletaan niihin yrityksiin, jotka eivät toimineet tutkimuksen yhteydessä yhteistyössä, ja yrityksiin, jotka eivät olleet vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tutkimusajanjaksolla.
(84)
Tämän asetuksen liitteessä lueteltujen yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten kiinalaisten yritysten lopullinen tulli on asetettu otokseen valittujen yritysten painotetun keskimääräisen tullin tasolle.
(85)
Lopulliset polkumyyntitullit ovat seuraavat:
Kiinan kansantasavalta
Yritys
Polkumyynti-marginaali %
Vahinko-marginaali %
Tulli %
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd
24,6
89,4
24,6
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
41,1
86,3
41,1
Kaikki muut yritykset
57,8
Thaimaa
Yritys
Polkumyynti-marginaali %
Vahinko-marginaali %
Tulli %
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Kaikki muut yritykset
15,5
(86)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Näitä tulleja sovelletaan siten (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinasta ja Thaimaasta peräisin olevan, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottaman tuotteen tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (vaikka kyseessä olisi erikseen mainittuun yritykseen etuyhteydessä oleva yritys), sen tuottamaan tuontituotteeseen ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(87)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (5), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(88)
Kiinan osalta mahdollisten uusien viejien ja otoksen ulkopuolisten mutta tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yritysten tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi olisi säädettävä siitä, että viimeksi mainituille yrityksille määrättyä painotettua keskimääräistä tullia sovelletaan kaikkiin sellaisiin uusiin viejiin, jotka muutoin olisivat oikeutettuja perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaiseen tarkasteluun, koska kyseistä artiklaa ei sovelleta, kun on käytetty otantaa.
(89)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa tiettyjen Kiinasta ja Thaimaasta peräisin olevien kierteitettyjen tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista, jäljempänä ’lopullisista päätelmistä ilmoittaminen’. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voisivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia.
(90)
Koska lopullisista päätelmistä ilmoittamisen perusteella ei esitetty uusia huomautuksia, jotka vaikuttaisivat arvioinnin tulokseen, edellä esitettyjen päätelmien muuttamiseen ei ole aihetta.
I. SITOUMUS
(91)
Yksi tutkimuksessa yhteistyössä toiminut thaimaalainen vientiä harjoittava tuottaja tarjosi perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaista hintasitoumusta. Tarkasteltavana olevaa tuotetta on kuitenkin monina eri tuotelajeina (vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti, että EU:ssa on myynnissä yli 900 tuotelajia), joiden hinnat vaihtelevat huomattavasti (jopa 200 prosenttia eniten myytyjen lajien kohdalla, mutta jotkin vähemmän myydyt tuotelajit voivat olla jopa 10 kertaa kalliimpia kuin muut), mikä aiheuttaa hyvin suuren ristiinkompensoinnin vaaran. Lisäksi tuotelajien suunnittelu ja viimeistely voivat kehittyä. Sen vuoksi tuotteen ei katsottu soveltuvan hintasitoumuksen kohteeksi. Komission vakiintuneena käytäntönä on viime vuosina myös ollut se, ettei sitoumuksia hyväksytä silloin, kun tuotetta on olemassa niin monia eri lajeja. Sitoumus oli tämän vuoksi hylättävä.
J. VÄLIAIKAISEN TULLIN LOPULLINEN KANTAMINEN
(92)
Todetun polkumyyntimarginaalin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon suuruuden vuoksi katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaisesta tullista annetun asetuksen mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät. Jos lopulliset tullit ovat korkeammat kuin väliaikaiset tullit, ainoastaan väliaikaisia tulleja vastaavat vakuutena olevat määrät olisi kannettava lopullisesti, ja lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät olisi vapautettava.
(93)
Koska puserrusliitinten rungot, joissa käytetään ISO DIN 13 -metriikan säiettä, ja muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehdyt kierteitetyt pyöreät liitäntärasiat, joissa ei ole kantta, eivät enää kuulu tuotteen määritelmän piiriin (ks. johdanto-osan 8 ja 11 kappale), puserrusliitinten runkojen, joissa käytetään ISO DIN 13 -metriikan säiettä, ja muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehtyjen kierteitettyjen pyöreiden liitäntärasioiden, joissa ei ole kantta, tuonnissa väliaikaisten tullien vakuutena olevat määrät olisi vapautettava.
K. MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN INDONESIAN OSALTA
(94)
Kuten johdanto-osan 43 kappaleessa selitettiin, polkumyynnillä Indonesiasta tapahtuvan tuonnin määrästä voidaan päätellä, ettei se ole aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Näin ollen katsotaan, etteivät suojatoimenpiteet ole tarpeen ja että Indonesiaa koskeva menettely olisi päätettävä.
(95)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella tutkimuksen päättämistä aiotaan suositella, eikä asiasta esitetty vastaväitteitä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa sellaisia kierteitettyjä tempervalurautaisia putkien liitos- ja muita osia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7307 19 10 (Taric-koodi 7307191010) ja jotka ovat peräisin Kiinasta ja Thaimaasta, lukuun ottamatta puserrusliitinten runkoja, joissa käytetään ISO DIN 13 -metriikan säiettä, ja muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehtyjä kierteitettyjä pyöreitä liitäntärasioita, joissa ei ole kantta.
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistaman, 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Maa
Yritys
Tulli %
Taric-lisäkoodi
Kiina
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd - Yutian County
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd - Jinan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd -Qingdao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd - XuShui County
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd - Xizhaotong Town
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd - Linyi City
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd - Taigu County
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd - Yutian County
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd - LangFang, Hebei
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd -Hongqiao Town, Yutian County
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd - Tangshan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd - Nanyang Village, Taigu
41,1
B346
Kaikki muut yritykset
57,8
B999
Thaimaa
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Kaikki muut yritykset
15,5
B999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Kierteitettyjen tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7307 19 10 (Taric-koodi 7307191010) ja jotka ovat peräisin Kiinasta ja Thaimaasta, lukuun ottamatta puserrusliitinten runkoja, joissa käytetään ISO DIN 13 -metriikan säiettä, ja muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehtyjä kierteitettyjä pyöreitä liitäntärasioita, joissa ei ole kantta, väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena asetuksen (EU) N:o 1071/2012 nojalla olevat määrät kannetaan lopullisesti. Lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät vapautetaan.
2. Kiinasta ja Thaimaasta peräisin olevien puserrusliitinten runkojen, joissa käytetään ISO DIN 13 -metriikan säiettä, ja muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehtyjen kierteitettyjen pyöreiden liitäntärasioiden, joissa ei ole kantta, tuonnissa kannettujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena asetuksen (EU) N:o 1071/2012 nojalla olevat määrät vapautetaan.
3 artikla
Kun jokin uusi Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävää näyttöä siitä, että
-
se ei vienyt unioniin asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa kuvattua tuotetta tutkimusajanjakson aikana (1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2011 välinen aika),
-
se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä,
-
se on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi unioniin,
edellä 1 artiklan 2 kohtaa voidaan muuttaa lisäämällä uusi vientiä harjoittava tuottaja niiden yhteistyössä toimivien yritysten joukkoon, jotka eivät sisälly otokseen ja joihin sovelletaan siten painotettua keskimääräistä tullia, jonka määrä on 41,1 prosenttia.
4 artikla
Indonesiasta peräisin olevia kierteitettyjä tempervalurautaisia putkien liitos- ja muita osia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7307 19 10, koskeva polkumyynnin vastainen menettely päätetään.
5 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 13 päivänä toukokuuta 2013.