EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSENr. 529/2013/EU
af 21. maj 2013
om regnskabsregler vedrørende drivhusgasemissioner og -optag i forbindelse med aktiviteter, der vedrører arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug, og oplysninger om handlingsplaner, der vedrører disse aktiviteter
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter høring af Regionsudvalget,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Sektoren for arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug (»LULUCF«) i Unionen er et nettodræn, som fjerner drivhusgasser fra atmosfæren i et omfang, som svarer til en betydelig andel af Unionens samlede emissioner af drivhusgasser. LULUCF-aktiviteter forårsager menneskeskabte drivhusgasemissioner og -optag i takt med ændringerne i den mængde kulstof, der er oplagret i vegetationen og jorden, samt emissioner af andre drivhusgasser end CO2. Den øgede bæredygtige anvendelse af høstede træprodukter kan i væsentlig grad begrænse emissioner til og øge optaget af drivhusgasser fra atmosfæren. Emissioner og optag af drivhusgasser i LULUCF-sektoren tæller ikke med i Unionens 20 % mål for reduktion af drivhusgasemissionerne frem til 2020 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 406/2009/EF af 23. april 2009 om medlemsstaternes indsats for at reducere deres drivhusgasemissioner med henblik på at opfylde Fællesskabets forpligtelser til at reducere drivhusgasemissionerne frem til 2020 (3) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (4), men tæller delvis med i Unionens kvantitative emissionsbegrænsninger og reduktionsforpligtelser i henhold til artikel 3, stk. 3, i Kyotoprotokollen (»Kyotoprotokollen«) til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), der er godkendt ved Rådets beslutning 2002/358/EF (5).
(2)
I forbindelse med omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi i 2050 bør al arealanvendelse betragtes ud fra en holistisk synsvinkel, og LULUCF bør behandles inden for Unionens klimapolitik.
(3)
I henhold til beslutning nr. 406/2009/EF skal Kommissionen vurdere reglerne for medtagelse af drivhusgasemissioner og -optag i forbindelse med aktiviteter, der vedrører LULUCF, i Unionens forpligtelser til at reducere emissionerne af drivhusgasser og samtidig sikre varighed og miljømæssig integritet for så vidt angår sektorens bidrag og tilvejebringe nøje overvågning og bogføring af relevante emissioner og optag. Denne afgørelse bør derfor som et første skridt fastsætte regnskabsregler for drivhusgasemissioner og -optag i LULUCF-sektoren og dermed bidrage til en politikudvikling, der går i retning af en inklusion af LULUCF-sektoren i Unionens forpligtelser til at reducere emissionerne i overensstemmelse hermed under hensyntagen til miljøforholdene i Unionens forskellige regioner, bl.a. meget skovbeklædte lande. For at sikre, at kulstoflagrene foreløbig bliver bevaret og forøget, bør denne afgørelse også fastsætte bestemmelser om medlemsstaternes forelæggelse af oplysninger om deres LULUCF-tiltag med henblik på at begrænse eller reducere emissionerne og bevare eller øge optaget fra LULUCF-sektoren.
(4)
Denne afgørelse bør fastlægge medlemsstaternes forpligtelser i forbindelse med gennemførelsen af disse regnskabsregler og til at levere oplysninger om deres LULUCF-tiltag. Den bør ikke fastsætte regnskabs- eller indberetningsforpligtelser for private parter.
(5)
Beslutning 16/CMP.1 fra partskonferencen, der tjener som partsmøde under Kyotoprotokollen (»beslutning 16/CMP.1«), vedtaget på den 11. partskonference under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, som blev afholdt i Montreal i december 2005, og beslutning 2/CMP.7 fra partskonferencen, der tjener som partsmøde under Kyotoprotokollen (»beslutning 2/CMP.7«), vedtaget på den 17. partskonference under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, som blev afholdt i Durban i december 2011, fastsætter regler for regnskabsføring i LULUCF-sektoren i anden forpligtelsesperiode under Kyotoprotokollen. Denne afgørelse bør fuldt ud være i overensstemmelse med nævnte beslutninger for at sikre sammenhæng mellem Unionens interne regler og definitioner, bestemmelser, regler og retningslinjer, som er aftalt inden for UNFCCC, for at undgå dobbelt national indberetning. Denne afgørelse bør også afspejle de særlige karakteristika ved Unionens LULUCF-sektor og de forpligtelser, der opstår på baggrund af, at Unionen udgør en særskilt part i UNFCCC og Kyotoprotokollen.
(6)
De regnskabsregler, der gælder for Unionens LULUCF-sektor, bør ikke indebære en ekstra administrativ byrde. Der bør derfor ikke være nogen forpligtelse til, at rapporter, der indsendes i overensstemmelse med nævnte regler, skal indeholde oplysninger, som ikke er påkrævet i henhold til de beslutninger, der er truffet på konferencen mellem parterne i UNFCCC og møderne mellem parterne i Kyotoprotokollen.
(7)
LULUCF-sektoren kan bidrage til modvirkning af klimaændringerne på flere forskellige måder, navnlig ved at reducere emissioner og bevare og forbedre dræn og kulstoflagre. For at foranstaltninger, der navnlig sigter mod at øge kulstofbindingen, kan være effektive, er kulstofpuljers langsigtede stabilitet og tilpasningsevne af afgørende betydning.
(8)
LULUCF-regnskabsreglerne bør afspejle den indsats, som landbrugs- og skovbrugssektoren gør for at øge det bidrag, som ændret arealanvendelse yder til reduktion af emissioner. Denne afgørelse bør fastsætte regnskabsregler, som er obligatoriske for aktiviteterne nyplantning, genplantning, rydning af skov og skovforvaltning, samt for aktiviteter som forvaltning af græsningsarealer og dyrkede arealer, der er omfattet af særlige bestemmelser med henblik på at forbedre medlemsstaternes rapporterings- og regnskabssystemer under den første regnskabsperiode. Denne afgørelse bør også fastsætte regnskabsregler, der kan anvendes frivilligt for fornyelse af vegetation samt dræning og genopretning af vådområder. Til dette formål bør Kommissionen strømline og forbedre output fra EU-databaser (Eurostat - Lucas, EEA - Corine Land Cover mv.), der behandler relevante oplysninger, med henblik på at bistå medlemsstaterne med at opfylde deres regnskabsforpligtelser, navnlig vedrørende forvaltning af dyrkede arealer og af græsningsarealer og, hvor det er relevant, frivillig regnskabsføring for fornyelse af vegetation samt dræning og genopretning af vådområder.
(9)
For at sikre den miljømæssige integritet af de regnskabsregler, som gælder for Unionens LULUCF-sektor, bør disse regler baseres på de regnskabsprincipper, som er fastlagt i beslutning 2/CMP.7, beslutning 2/CMP.6 fra partskonferencen, der tjener som partsmøde under Kyotoprotokollen, vedtaget på den 16. partskonference under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, som blev afholdt i Cancun i december 2010 og beslutning 16/CMP.1. Medlemsstaterne bør udarbejde og føre deres regnskaber, idet de sikrer, at de relevante oplysninger til vurdering af emissioner og optag fra LULUCF-sektoren i overensstemmelse med vejledningen i relevante retningslinjer fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) for nationale drivhusgasopgørelser, herunder om regnskabsmetoder for emissioner af andre drivhusgasser end CO2, vedtaget inden for rammerne af UNFCCC, er nøjagtige, fuldstændige, sammenhængende, sammenlignelige og gennemsigtige.
(10)
Regnskabsregler, der er baseret på beslutning 2/CMP.7 og 16/CMP.1, giver ikke mulighed for at opgøre substitutionseffekten af anvendelse af høstede træprodukter til energimæssige og materielle formål, da dette ville medføre dobbelt regnskabsføring. En sådan anvendelse kan imidlertid udgøre et vigtigt bidrag til modvirkning af klimaændringerne, og oplysninger fra medlemsstaterne om LULUCF-tiltag kan derfor omfatte foranstaltninger til substitution af drivhusgasintensive materialer og energiråstoffer med biomasse. Dette vil øge sammenhængen i politikken.
(11)
For at skabe et solidt grundlag for den fremtidige udformning af politikker og optimering af arealanvendelse i Unionen er der behov for at foretage de fornødne investeringer. For at sikre, at disse investeringer kan prioriteres som nøglekategorier, bør medlemsstaterne indledningsvist have ret til ikke at føre regnskaber for visse kulstofpuljer. I det lange løb bør der dog sigtes mod mere omfattende sektorregnskaber, der omfatter alle arealer, puljer og gasser.
(12)
Regnskabsreglerne bør sikre, at regnskaber nøjagtigt afspejler menneskeskabte ændringer i emissioner og optag. Med det for øje bør denne afgørelse sikre, at der for forskellige LULUCF-aktiviteter anvendes specifikke metoder. Emissioner og optag vedrørende nyplantning, genplantning og skovrydning er et resultat af direkte menneskeskabt omlægning af arealer og bør derfor medregnes i deres helhed. Emissioner og optag vedrørende forvaltning af græsningsarealer og dyrkede arealer, fornyelse af vegetation samt dræning og genopretning af vådområder medregnes alle ved at anvende et basisår til at beregne ændringer i emissioner og optag. Emissioner og optag fra skovforvaltning afhænger imidlertid af en række naturlige omstændigheder, aldersstruktur samt nuværende og tidligere forvaltningspraksis. Anvendelsen af et basisår gør det ikke muligt at afspejle disse faktorer og heraf følgende cykliske virkninger på emissioner og optag eller flerårige variationer af disse. De relevante regnskabsregler til beregning af ændringer i emissioner og optag bør i stedet inddrage referenceniveauer, således at der ses bort fra virkningerne af naturlige og landespecifikke karakteristika. Referenceniveauer er estimater over de årlige nettoemissioner eller -optag fra skovforvaltning inden for en medlemsstats territorium i de år, som hver regnskabsperiode omfatter, og de bør fastsættes i fuld åbenhed i overensstemmelse med beslutning 2/CMP.6 og 2/CMP.7. De i denne afgørelse omhandlede referenceniveauer bør være identiske med de niveauer, som er godkendt via UNFCCC-processen. Hvis forbedringer i metoder eller data vedrørende fastlæggelsen af referenceniveauet bliver tilgængelige for en medlemsstat, bør medlemsstaten foretage de passende tekniske korrektioner, så virkningerne af omregningerne medtages i skovforvaltningsregnskabet.
I regnskabsreglerne bør der være en øvre grænse for nettooptag i forbindelse med skovforvaltning, som kan opføres i regnskaberne. I tilfælde af ændringer i regnskabsreglerne for skovbrugsaktiviteter i forbindelse med de relevante internationale processer, bør ajourføring af regnskabsreglerne for skovbrugsaktiviteter i denne afgørelse tages op til overvejelse med henblik på at sikre overensstemmelse med disse ændringer.
(13)
Regnskabsreglerne bør behørigt afspejle det positive bidrag fra oplagring af drivhusgasser i træ og træbaserede produkter samt fremme brugen af træprodukter og udnyttelsen af skovene som en ressource inden for rammerne af en bæredygtig skovforvaltning.
(14)
I henhold til kapitel 4.1.1 i IPCC-retningslinjerne for god praksis i forbindelse med arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug er det god praksis, at lande angiver den minimumsbredde, de vil anvende til at definere skov og landenheder, som er genstand for nyplantnings-, genplantnings- og rydningsaktiviteter, i tillæg til minimumsskovområdet. Der bør sikres overensstemmelse mellem den definition, som medlemsstaterne anvender i rapporteringen under UNFCCC og Kyotoprotokollen, og denne afgørelse.
(15)
Regnskabsreglerne bør sikre, at medlemsstaterne i regnskaberne nøjagtigt angiver ændringerne i mængden af høstet træ, når disse finder sted, for at give incitamenter til at bruge høstede træprodukter med lang livscyklus. Førsteordensnedbrydningsfunktionen for emissioner fra høstede træprodukter bør derfor svare til ligning 12.1 i retningslinjerne for nationale drivhusgasopgørelser fra IPCC i 2006, og de relevante standardværdier for halveringstider bør baseres på tabel 3a.1.3 i IPCC's retningslinjer for god praksis i forbindelse med arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug fra 2003. Medlemsstaterne bør have mulighed for i stedet at anvende landespecifikke metoder og værdier for halveringstider, forudsat at de er i overensstemmelse med de senest vedtagne IPCC-retningslinjer.
(16)
Eftersom variationer fra det ene år til det andet i drivhusgasemissioner og -optag fra landbrugsvirksomhed er meget mindre end dem, der vedrører skovbrug, bør medlemsstaterne beregne drivhusgasemissioner og -optag fra forvaltning af dyrkede arealer og græsningsarealer i forhold til deres basisår eller -periode.
(17)
Dræning og genopretning af vådområder omfatter emissioner fra tørveområder, som oplagrer meget store mængder af kulstof. Emissioner fra ødelæggelse og dræning af tørveområder svarer til ca. 5 % af de globale drivhusgasemissioner og udgjorde mellem 3,5 % og 4 % af Unionens emissioner i 2010. Så snart der er opnået international enighed om de relevante IPCC-retningslinjer, bør Unionen derfor bestræbe sig på at fremme spørgsmålet på internationalt niveau med henblik på at nå til enighed inden for UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer om forpligtelsen til at udarbejde og føre årsregnskaber for emissioner og optag fra aktiviteter, der hører ind under kategorierne dræning og genopretning af vådområder, med henblik på at medtage denne forpligtelse i den globale klimaaftale, der skal indgås senest i 2015.
(18)
Naturlige forstyrrelser, såsom skovbrande, insekt- og sygdomsangreb, ekstremt vejr og geologiske forstyrrelser, som er uden for medlemsstaternes kontrol, og som disse ikke har nogen indflydelse på, kan medføre drivhusgasemissioner af midlertidig karakter i LULUCF-sektoren eller reversering af tidligere optag. Eftersom reversering også kan skyldes forvaltningsbeslutninger, såsom beslutninger om at høste eller plante træer, bør denne afgørelse sikre, at menneskeskabt reversering af optag altid afspejles nøjagtigt i LULUCF-opgørelserne. Desuden bør denne afgørelse give medlemsstaterne begrænset mulighed for at undlade at medregne emissioner fra forstyrrelser i forbindelse med nyplantning og genplantning af skov og skovforvaltning, som de ikke er herre over, i deres LULUCF-opgørelser gennem brug af baggrundsniveauer og margener i overensstemmelse med beslutning 2/CMP.7. Den måde, hvorpå medlemsstaterne administrerer disse bestemmelser, bør dog ikke føre til uretmæssigt lave opgørelser.
(19)
Reglerne for rapportering af drivhusgasemissioner og andre oplysninger vedrørende klimaændringer, deriblandt informationer om LULUCF-sektoren, ligger inden for anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 af 21. maj 2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer på nationalt plan og EU-niveau (6), og de ligger derfor ikke inden for denne afgørelses anvendelsesområde. Medlemsstaterne bør overholde disse regler for overvågning og rapportering med henblik på deres regnskabsforpligtelser i henhold til denne afgørelse.
(20)
Afslutning af LULUCF-regnskaber på årsbasis, betyder at disse regnskaber bliver upålidelige og unøjagtige på grund af variationer fra det ene år til det andet i emissioner og optag, behovet for hyppigt at genberegne visse indberettede data og den lange tid, det tager, før ændringer i forvaltningspraksis inden for landbrug og skovbrug får virkning på den mængde kulstof, der er oplagret i vegetationen og jorden. Denne afgørelse bør derfor sikre regnskabsføring på grundlag af en længere periode.
(21)
Medlemsstaterne bør tilvejebringe oplysninger om deres nuværende og fremtidige LULUCF-tiltag, der fastlægger passende nationale foranstaltninger til at begrænse eller reducere emissioner og til at bevare eller forøge optag fra LULUCF-sektoren. Disse oplysninger bør indeholde visse elementer som anført i denne afgørelse. For at fremme god praksis og synergier med andre politikker og foranstaltninger vedrørende skove og landbrug bør der desuden i bilaget til denne afgørelse opstilles en vejledende liste over foranstaltninger, der kan indgå i de tilvejebragte oplysninger. Kommissionen kan yde vejledning for at lette udvekslingen af sammenlignelige oplysninger.
(22)
Når medlemsstaterne udarbejder eller gennemfører deres LULUCF-tiltag kan de i givet fald undersøge, om der er muligheder for at fremme investeringer i landbruget.
(23)
Beføjelsen til at vedtage retsakter bør delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår ajourføring af definitionerne i denne afgørelse i overensstemmelse med de ændringer af definitionerne, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, som er afledt af eller afløser dem, for så vidt angår ændring af bilag I for at tilføje eller ændre regnskabsperioder med henblik på at sikre at disse perioder svarer til de relevante perioder, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, der er afledt af eller afløser dem, og som er i overensstemmelse med de regnskabsperioder, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, der er afledt af eller afløser dem, og som finder anvendelse på Unionens emissionsreduktionsforpligtelser i andre sektorer; for så vidt angår ændring af bilag II ved ajourføring af referenceniveauerne i overensstemmelse med denne afgørelse, for så vidt angår revision af de oplysninger, som er angivet i bilag III, i overensstemmelse med ændringer af definitioner vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, som er afledt af eller afløser dem, for så vidt angår ændring af bilag V i overensstemmelse med ændringer af definitioner vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, som er afledt af eller afløser dem, og for så vidt angår revision af oplysningskravene vedrørende regnskabsreglerne for naturlige forstyrrelser, der er fastlagt i denne afgørelse til afspejling af revisioner af retsakter, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(24)
Målene for denne afgørelse, nemlig fastsættelse af regnskabsregler for drivhusgasemissioner og -optag i forbindelse med LULUCF-aktiviteter og medlemsstaternes forelæggelse af oplysninger om LULUCF-tiltag, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. Unionen bør, når den træffer sådanne foranstaltninger, respektere medlemsstaternes kompetencer med hensyn til skovpolitik. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
Denne afgørelse fastsætter regnskabsregler for drivhusgasemissioner og -optag fra aktiviteter, der vedrører arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug, som et første skridt i retning af at få disse aktiviteter inkluderet i Unionens emissionsreduktionsforpligtelse, når dette er hensigtsmæssigt. Den fastsætter ikke regnskabs- eller indberetningsforpligtelser for private parter. Den fastlægger også en forpligtelse for medlemsstaternes til at forelægge oplysninger om deres LULUCF-tiltag med henblik på at begrænse eller reducere emissioner og bevare eller forøge optag.
Artikel 2
Definitioner
1. I denne afgørelse forstås ved:
a) »emissioner«: menneskeskabte emissioner af drivhusgasser til atmosfæren fra kilder
b) »optag«: menneskeskabt optag af drivhusgasser fra atmosfæren i dræn
c) »nyplantning af skov«: direkte menneskeskabt omlægning af arealer, som ikke har været skov i en periode på mindst 50 år, til skov ved plantning, såning og/eller menneskeskabt fremme af naturlige frøkilder, hvor omlægningen har fundet sted efter den 31. december 1989
d) »genplantning af skov«: enhver menneskeskabt omlægning af arealer, som ikke er skov, til skov ved plantning, såning og/eller menneskeskabt fremme af naturlige frøkilder, som er afgrænset til arealer, som har været skov, men er ophørt med at være skov inden den 1. januar 1990, og som er blevet omlagt til skov i perioden efter den 31. december 1989
e) »skovrydning«: direkte menneskeskabt omlægning af skov til arealer, som ikke er skov, hvor omlægningen har fundet sted efter den 31. december 1989
f) »skovforvaltning«: enhver aktivitet, som hører til i et system af metoder, der anvendes i skove, og som har indvirkning på skovens økologiske, økonomiske eller sociale funktion
g) »forvaltning af dyrkede arealer«: enhver aktivitet, som hører til i et system af metoder, der anvendes på arealer, hvorpå der dyrkes landbrugsafgrøder, og arealer, som er udtaget eller midlertidigt ikke bruges til produktion af afgrøder
h) »forvaltning af græsningsarealer«: enhver aktivitet, som hører til i et system af metoder, der anvendes på arealer, som benyttes til animalsk produktion, og har til formål at styre eller påvirke den mængde og type vegetation og husdyr, der produceres
i) »fornyelse af vegetation«: enhver direkte menneskeskabt aktivitet, som har til formål ved vegetationstilvækst at forøge kulstoflagrene på et område, som dækker et areal på mindst 0,05 hektar, hvor aktiviteten ikke består i nyplantning eller genplantning af skov
j) »kulstoflager«: den masse af kulstof, som er oplagret i en kulstofpulje
k) »dræning og genopretning af vådområder«: enhver aktivitet, som hører til i et system til dræning eller genopretning af områder, som er blevet drænet og/eller genoprettet efter den 31. december 1989, og som dækker et areal på mindst 1 hektar, og på hvilket der findes organisk jord, forudsat at aktiviteten ikke udgør en anden af de aktiviteter, for hvilke der udarbejdes eller føres regnskab i henhold til artikel 3, stk. 1, 2 og 3, og hvor dræning er en direkte menneskeskabt sænkning af vandspejlet og genopretning en direkte menneskeskabt delvis eller fuldstændig reversering af dræning
l) »kilde«: enhver proces, aktivitet eller mekanisme, som frigiver en drivhusgas, en aerosol eller et forstadie til en drivhusgas til atmosfæren
m) »dræn«: enhver proces, aktivitet eller mekanisme, som optager en drivhusgas, en aerosol eller et forstadie til en drivhusgas fra atmosfæren
n) »kulstofpulje«: et helt eller en del af et biogeokemisk element eller system inden for en medlemsstats territorium, hvori kulstof, ethvert forstadie til en drivhusgas indeholdende kulstof eller enhver drivhusgas indeholdende kulstof er oplagret
o) »forstadie til en drivhusgas«: en kemisk forbindelse, som indgår i de kemiske reaktioner, der frembringer en af de drivhusgasser, der er opregnet i artikel 3, stk. 4
p) »høstet træprodukt«: ethvert produkt fra træhøstning, som har forladt det område, hvor træet høstes
q) »skov«: et landområde defineret ved minimumsværdierne for arealstørrelse med en kronedækningsgrad eller tilsvarende belægning og potentiel træhøjde, når de er modne, på træernes voksested som anført for hver medlemsstat i bilag V. Det omfatter områder med træer, herunder grupper af unge naturlige træer i vækst, eller beplantninger, som endnu ikke har opnået minimumsværdierne for trækronedækningsgrad eller tilsvarende belægning eller minimumstræhøjde, jf. bilag V, herunder ethvert område, som normalt udgør en del af skovområdet, men på hvilket der midlertidigt ikke er træer som følge af menneskets indgriben, såsom høstning, eller som følge af naturlige årsager, men som kan forventes at blive til skov igen
r) »kronedækningsgrad«: den andel af et givet område, som er dækket af den vertikale projektion af trækroners omkreds, udtrykt i procent
s) »belægning«: tætheden af stående træer i vækst på arealer, som er dækket af skov, målt efter en af medlemsstaten fastsat metode
t) »naturlige forstyrrelser«: alle ikke-menneskeskabte begivenheder eller omstændigheder, som forårsager betydelige emissioner i skove, og hvis opståen den pågældende medlemsstat ikke har indflydelse på, forudsat at medlemsstaten objektivt er ude af stand til at begrænse virkningen for emissionerne af begivenhederne eller omstændighederne selv efter, at de er indtruffet
u) »baggrundsniveau«: de gennemsnitlige emissioner, som skyldes naturlige forstyrrelser, i en given tidsperiode, undtagen statistisk stærkt afvigende værdier, beregnet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2
v) »halveringstid«: det antal år, det tager, før mængden af kulstofindhold, der er oplagret i en kategori af høstede træprodukter, er faldet til det halve af sin oprindelige værdi
w) »øjeblikkelig oxidation«: en beregningsmetode, som antager, at frigivelsen til atmosfæren af hele den mængde af kulstof, som er oplagret i høstede træprodukter, sker på høsttidspunktet
x) »efterskovning«: enhver høsteaktivitet, som består i bjærgning af træ, som stadig kan bruges i det mindste delvis, fra arealer, som er berørt af naturlige forstyrrelser.
2. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 12 vedrørende ændring af definitionerne i stk. 1 i denne artikel for at sikre overensstemmelse mellem disse definitioner og alle ændringer af relevante definitioner, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, som er afledt af eller afløser dem.
3. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 12 vedrørende ændring af bilag V med henblik på at ajourføre værdierne deri i overensstemmelse med de ændringer af definitionerne vedrørende de aspekter, der er angivet i bilag V, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, som er afledt af eller afløser dem.
Artikel 3
Forpligtelse til at udarbejde og føre LULUCF-regnskaber
1. For hver regnskabsperiode, der er fastlagt i bilag I, udarbejder og fører medlemsstaterne regnskaber, som nøjagtigt afspejler alle emissioner og optag fra aktiviteter inden for følgende kategorier, som finder sted på deres territorium:
a)
nyplantning af skov
b)
genplantning af skov
c)
skovrydning
d)
skovforvaltning.
2. For den regnskabsperiode, der starter den 1. januar 2021 og derefter, udarbejder og fører medlemsstaterne årsregnskaber, som nøjagtigt afspejler alle emissioner og optag fra aktiviteter, som finder sted på deres territorium, inden for følgende kategorier:
a)
forvaltning af dyrkede arealer
b)
forvaltning af græsningsarealer.
Med hensyn til årsregnskaber for emission og optag fra forvaltning af dyrkede arealer og græsningsarealer for regnskabsperioden fra 1. januar 2013 til 31. december 2020 gælder følgende:
a)
Fra 2016-2018 rapporterer medlemsstaterne til Kommissionen senest den 15. marts hvert år vedrørende systemer, der er etableret eller er under udvikling, til vurdering af emissioner og optag fra forvaltning af dyrkede arealer og græsningsarealer. Medlemsstaterne redegør for, hvordan disse systemer er i overensstemmelse med IPCC-metoderne og UNFCCC's rapporteringskrav vedrørende drivhusgasemissioner og -optag.
b)
Før den 1. januar 2022 skal medlemsstaterne senest den 15. marts hvert år udarbejde og forelægge Kommissionen indledende, foreløbige og ikke-bindende årlige estimater for emissioner og optag fra forvaltning af dyrkede arealer og græsningsarealer, idet der benyttes IPCC-metoder, i det omfang det er relevant. Medlemsstaterne bør som minimum anvende den metode, der er beskrevet som niveau 1 i de relevante IPCC-retningslinjer. Medlemsstaterne opfordres til at anvende disse estimater til at udpege nøglekategorier og udvikle landespecifikke niveau 2- og niveau 3-nøglemetoder til solid og nøjagtig vurdering af emissioner og optag.
c)
Medlemsstaterne forelægger senest den 15. marts 2022 deres endelige årlige estimater for regnskabsføringen for forvaltning af græsningsarealer og dyrkede arealer.
d)
En medlemsstat kan anmode om en undtagelse med henblik på udsættelse af fristen i litra c), hvis fastlæggelse af de endelige estimater for regnskabsføringen for forvaltning af græsningsarealer og dyrkede arealer ikke med rimelighed kan nås inden for tidsrammen i dette stykke af mindst en af de følgende årsager:
i)
det påkrævede regnskab kan af tekniske årsager kun gennemføres i faser, der overskrider tidsplanen
ii)
der ville være uforholdsmæssigt store omkostninger forbundet med en færdiggørelse af regnskabet inden for tidsplanen
Medlemsstater, der ønsker at gøre brug af undtagelsen, forelægger senest den 15. januar 2021 Kommissionen en begrundet anmodning.
Mener Kommissionen, at anmodningen er velbegrundet, indrømmer den undtagelsen for en periode på højst tre kalenderår fra den 15. marts 2022. Ellers afviser den ansøgningen, idet den forklarer årsagerne til dens afgørelse.
Om nødvendigt kan Kommissionen anmode om, at der forelægges yderligere oplysninger inden for en nærmere angivet rimelig frist.
Anmodningen om en undtagelse anses for at være imødekommet, hvis Kommissionen ikke har gjort indsigelse inden for seks måneder efter, at den har modtaget medlemsstatens oprindelige anmodning eller de yderligere oplysninger, den har anmodet om.
3. Medlemsstaterne kan også for hver regnskabsperiode i bilag I udarbejde og føre regnskaber, som nøjagtigt afspejler alle emissioner og optag fra fornyelse af vegetation samt dræning og genopretning af vådområder.
4. Regnskaberne i stk. 1, 2 og 3 omfatter emissioner og optag af følgende drivhusgasser:
a)
kuldioxid (CO2)
b)
metan (CH4)
c)
dinitrogenoxid (N2O).
5. Udarbejdes og føres regnskaber i overensstemmelse med denne afgørelse, medtages enhver aktivitet, som er omhandlet i stk. 1, 2 og 3, i medlemsstatens regnskab fra påbegyndelsen af aktiviteten, dog tidligst den 1. januar 2013.
Artikel 4
Generelle regnskabsregler
1. I regnskaberne i artikel 3, stk. 1, 2 og 3, angiver medlemsstaterne emissioner med et plustegn (+) og optag med et minustegn (-).
2. I forbindelse med udarbejdelsen af regnskaber og regnskabsføringen sikrer medlemsstaterne, at de relevante oplysninger er nøjagtige, fuldstændige, sammenhængende, sammenlignelige og gennemsigtige, når de vurderer emissioner og optag vedrørende de i artikel 3, stk. 1, 2 og 3, omhandlede aktiviteter.
3. Emissioner og optag fra aktiviteter, som falder inden for mere end en af kategorierne i artikel 3, stk. 1, 2 og 3, anføres kun under én kategori for at undgå, at de medregnes to gange.
4. Medlemsstaterne udpeger på grundlag af gennemskuelige og verificerbare data, på hvilke arealer der foregår en aktivitet, som falder inden for en af kategorierne i artikel 3, stk. 1, 2 og 3. De sikrer, at alle sådanne arealer kan identificeres i regnskabet for den pågældende kategori.
5. I regnskaberne i artikel 3, stk. 1, 2 og 3, medtager medlemsstaterne enhver ændring af kulstoflageret i følgende kulstofpuljer:
a)
overjordisk biomasse
b)
underjordisk biomasse
c)
førne
d)
død træmasse
e)
organisk kulstof i jorden
f)
høstede træprodukter.
Medlemsstaterne kan dog vælge ikke at medtage ændringer af kulstoflagrene i kulstofpuljer under litra a)-e) i første afsnit i deres regnskaber, hvis kulstofpuljen ikke er en kilde. Medlemsstaterne kan kun antage, at en kulstofpulje ikke er en kilde, når dette kan underbygges med gennemskuelige og verificerbare data.
6. Medlemsstater færdiggør regnskaberne i artikel 3, stk. 1, 2 og 3, ved afslutningen af hver regnskabsperiode i bilag I ved i disse regnskaber at oplyse balancen for de samlede nettoemissioner og -optag i løbet af den relevante regnskabsperiode.
7. Medlemsstaterne fører et fuldstændigt og nøjagtigt register over alle data, de benytter til at overholde deres forpligtelser i henhold til denne afgørelse mindst lige så længe, som denne afgørelse er i kraft.
8. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 12 til at ændre bilag I for at tilføje eller ændre regnskabsperioder med henblik på at sikre, at disse svarer til de relevante perioder, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, der er afledt af eller afløser dem, og som er i overensstemmelse med de regnskabsperioder, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, der er afledt af eller afløser dem, og som finder anvendelse på Unionens emissionsreduktionsforpligtelser i andre sektorer.
Artikel 5
Regnskabsregler for nyplantning, genplantning og rydning af skov
1. I regnskaberne vedrørende nyplantning og genplantning af skov afspejler medlemsstaterne kun emissioner og optag fra sådanne aktiviteter på arealer, som ikke var skov den 31. december 1989. Medlemsstaterne kan afspejle emissioner fra nyplantning og genplantning af skov i et enkelt regnskab.
2. Medlemsstaterne afspejler i deres regnskaber nettoemissioner og optag fra nyplantning, genplantning og rydning af skov, som de samlede emissioner og det samlede optag for hvert af årene i den relevante regnskabsperiode på grundlag af gennemskuelige og verificerbare data.
3. Medlemsstaterne fører regnskaber over emissioner og optag på arealer, som er opført i regnskaberne, jf. artikel 4, stk.4, under aktivitetskategorien nyplantning, genplantning eller rydning af skov, selv når sådanne aktiviteter ikke længere finder sted på området.
4. Hver medlemsstat fastlægger skovområdet ved at bruge den samme arealenhed som angivet i bilag V i beregningerne af aktiviteterne inden for nyplantning, genplantning og rydning af skov.
Artikel 6
Regnskabsregler for skovforvaltning
1. Medlemsstaterne aflægger regnskab for emissioner og optag fra skovforvaltningsaktiviteter beregnet som emissioner og optag i hver af regnskabsperioderne i bilag I fratrukket den værdi, der fremkommer ved at gange antallet af år i den pågældende regnskabsperiode med deres referenceniveau i bilag II.
2. Hvor resultatet af beregningen for en regnskabsperiode, jf. stk. 1, er negativt, inkluderer medlemsstaterne i deres skovforvaltningsregnskaber samlede emissioner og optag, der maksimalt svarer til 3,5 procent af medlemsstatens emissioner i basisåret eller -perioden, jf. bilag VI, som oplyst til UNFCCC i den pågældende medlemsstats relevante rapport, der er vedtaget i henhold til de relevante CMP-beslutninger i forhold til basisår eller -periode i anden forpligtelsesperiode under Kyotoprotokollen, undtagen emissioner og optag fra aktiviteter som beskrevet i artikel 3, stk. 1, 2 og 3, ganget med antallet af år i den pågældende regnskabsperiode.
3. Medlemsstaterne sikrer, at de beregningsmetoder, de bruger i deres regnskaber for skovforvaltningsaktiviteter, er i overensstemmelse med tillæg II til beslutning 2/CMP.6 og stemmer overens med de beregningsmetoder, de har brugt til beregning af deres referenceniveau i bilag II, på mindst følgende punkter:
a)
kulstofpuljer og drivhusgasser
b)
område under skovforvaltning
c)
høstede træprodukter
d)
naturlige forstyrrelser.
4. Senest et år før afslutningen af en regnskabsperiode meddeler medlemsstaterne Kommissionen de reviderede referenceniveauer. Disse referenceniveauer skal være identiske med de fastsatte niveauer i de retsakter, der er godkendt af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller, i mangel af sådanne retsakter, beregnes i overensstemmelse med processer og metoder fastlagt i de relevante beslutninger, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, som er afledt af eller afløser dem.
5. Sker der ændringer af de relevante bestemmelser i beslutning 2/CMP.6 eller 2/CMP.7, meddeler medlemsstaterne de reviderede referenceniveauer, som afspejler disse ændringer, til Kommissionen senest seks måneder efter vedtagelsen af de pågældende ændringer.
6. Bliver bedre metoder vedrørende de data, som anvendes til fastlæggelse af det referenceniveau, der er angivet i bilag II, til rådighed for en medlemsstat, eller er der betydelige forbedringer i kvaliteten af de data, som en medlemsstat har til rådighed, foretager medlemsstaten de passende tekniske korrektioner, så virkningerne af omregningerne medtages i skovforvaltningsregnskabet. Disse tekniske korrektioner skal være identiske med alle sådanne korrektioner, der er godkendt inden for rammerne af UNFCCC-revisionen i overensstemmelse med beslutning 2/CMP.7. Den pågældende medlemsstat meddeler disse korrektioner til Kommissionen senest i forbindelse med indsendelsen i henhold til artikel 7, stk. 1, litra d), i forordning(EU) nr. 525/2013.
7. Med henblik på stk. 4, 5 og 6 oplyser medlemsstaterne omfanget af den årlige emission fra naturlige forstyrrelser, som er indregnet i deres reviderede referenceniveau, og hvordan de har skønnet den mængde.
8. Kommissionen kontrollerer oplysningerne vedrørende de reviderede referenceniveauer, som er omhandlet i stk. 4 og 5, og de tekniske korrektioner, som er omhandlet i stk. 6, med henblik på at sikre overensstemmelse mellem de oplysninger, medlemsstaterne har sendt til UNFCCC og de oplysninger, de har meddelt Kommissionen.
9. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 12 vedrørende ajourføring af referenceniveauerne i bilag II, hvis en medlemsstat ændrer sit referenceniveau i medfør af stk. 4 og 5, og dette er blevet godkendt via UNFCCC-processen.
10. Medlemsstaterne afspejler i deres skovforvaltningsregnskaber virkningerne af enhver ændring af bilag II i forhold til hele den pågældende regnskabsperiode.
Artikel 7
Regnskabsregler for høstede træprodukter
1. Hver medlemsstat afspejler i dens regnskaber, jf. artikel 3, stk. 1, 2 og 3, emissioner og optag som følge af ændringer i puljen af høstede træprodukter, herunder emissioner fra høstede træprodukter, som er blevet fjernet fra dens skove i medlemsstaterne før den 1. januar 2013. Emissioner fra høstede træprodukter, som der allerede er taget højde for under Kyotoprotokollen i perioden fra 2008 til 2012 på basis af øjeblikkelig oxidation, udelades.
2. I deres regnskaber, jf. artikel 3, stk. 1, 2 og 3, vedrørende høstede træprodukter afspejler medlemsstaterne emissioner og optag fra ændringer i puljen af høstede træprodukter, som henhører under følgende kategorier ved brug af førsteordensnedbrydningsfunktionen og standardhalveringstiderne i bilag III:
a)
papir
b)
træplader
c)
savskåret træ.
Medlemsstaterne kan supplere disse kategorier med oplysninger om bark, forudsat at de tilgængelige data er gennemskuelige og verificerbare. Medlemsstaterne kan også anvende landespecifikke underkategorier af enhver af disse kategorier. Medlemsstaterne kan bruge landespecifikke metoder og halveringstider i stedet for metoderne og standardhalveringstiderne i bilag III, forudsat at disse metoder og værdier er fastsat på grundlag af gennemskuelige og verificerbare data, og at de anvendte metoder er mindst lige så detaljerede og nøjagtige som dem, der er anført i bilag III.
For eksporterede høstede træprodukter refererer landespecifikke data til landespecifikke halveringstider og brug af høstede træprodukter i importlandet.
For høstede træprodukter, der markedsføres i Unionen, anvender medlemsstaterne ikke landespecifikke halveringstider, der afviger fra dem, der anvendes af de importerende medlemsstater i deres regnskaber i henhold til artikel 3, stk. 1, 2 og 3.
Der føres regnskab for høstede træprodukter fra rydning, på grundlag af øjeblikkelig oxidation.
3. Afspejler medlemsstaterne i deres regnskaber, jf. artikel 3, stk. 1, 2 og 3, emissioner af kuldioxid (CO2) fra høstede træprodukter i deponeringsanlæg for fast affald, føres der regnskab på grundlag af øjeblikkelig oxidation.
4. Afspejler medlemsstaterne i deres regnskaber emissioner fra høstede træprodukter, som er høstet til brug for energiproduktion, gør de også det på grundlag af øjeblikkelig oxidation.
Medlemsstaterne kan, alene til orientering, i deres indsendte regnskaber give oplysninger om andelen af træ anvendt til energiproduktion, der er importeret fra et land uden for Unionen, samt oprindelseslandet for sådant træ.
5. Den importerende medlemsstat aflægger ikke regnskab for importerede høstede træprodukter, uanset deres oprindelse. Medlemsstaterne skal derfor kun afspejle emissioner og optag fra høstede træprodukter i deres regnskaber, hvis disse emissioner og optag stammer fra høstede træprodukter, som er blevet fjernet fra arealer, der er opført i deres regnskaber ifølge artikel 3, stk. 1, 2 og 3.
6. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 12 vedrørende revision af de informationer, som er angivet i bilag III, for at afspejle ændringer i de retsakter, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer, eller af organer nedsat i henhold til aftaler, der er afledt af eller afløser dem.
Artikel 8
Regnskabsregler for forvaltning af dyrkede arealer og græsningsarealer, fornyelse af vegetation samt dræning og genopretning af vådområder
1. I regnskaber vedrørende forvaltning af dyrkede arealer og græsningsarealer skal hver medlemsstat afspejle emissioner og optag fra disse aktiviteter, beregnet som emissioner og optag i hver af regnskabsperioderne i bilag I fratrukket den værdi, der fremkommer ved at gange antallet af år i den pågældende regnskabsperiode med medlemsstatens emissioner og optag fra disse aktiviteter i dens basisår, som oplyst i bilag VI.
2. Vælger en medlemsstat at udarbejde og føre regnskaber for fornyelse af vegetation og/eller dræning og genopretning af vådområder, benytter den beregningsmetoden i stk. 1.
Artikel 9
Regnskabsregler for naturlige forstyrrelser
1. Er betingelserne i denne artikels stk. 2 og 5 opfyldt, kan medlemsstaterne undlade at medregne ikke-menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder, som skyldes naturlige forstyrrelser, i beregninger, som vedrører deres regnskabsforpligtelse i henhold til i artikel 3, stk. 1, litra a), b) og d).
2. Anvender medlemsstaterne denne artikels stk. 1, beregner de, i overensstemmelse med den i bilag VII anførte metode, et baggrundsniveau for hver af de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a), b) og d). Artikel 3, stk. 1, litra a) og b), skal have et fælles baggrundsniveau. Alternativt kan medlemsstaterne anvende en gennemsigtig og sammenlignelig landespecifik metode med ensartede og indledningsvist komplette tidsserier med data, inklusive for perioden fra 1990 til 2009.
3. En medlemsstat kan fra deres LULUCF-regnskaber, enten årligt eller ved udgangen af den pågældende regnskabsperiode, udelade de ikke-menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder, der overskrider baggrundsniveauet, som beregnet i overensstemmelse med stk. 2, når:
a)
emissionerne i et bestemt år i regnskabsperioden overskrider baggrundsniveauet plus en margin. Hvis baggrundsniveauet beregnes i overensstemmelse med den metode, der er angivet i bilag VII, skal denne margin være lig den dobbelte standardafvigelse på de tidsserier, der anvendes til at beregne baggrundsniveauet. Hvis baggrundsniveauet beregnes ved anvendelse af en landespecifik metode, beskriver medlemsstaterne, hvorledes denne margin er blevet fastlagt, i de tilfælde, hvor en sådan margin er nødvendig. Enhver anvendt metode skal undgå forventninger om nettokreditter i løbet af forpligtelsesperioden.
b)
medlemsstaterne overholder og aflægger rapport om oplysningskravene i stk. 5.
4. Enhver medlemsstat, som udelader ikke-menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder, som skyldes naturlige forstyrrelser i et bestemt år i regnskabsperioden, skal:
a)
fra regnskaberne for den resterende del af regnskabsperioden udelade alle efterfølgende optag på landarealer, som er påvirket af naturlige forstyrrelser, og hvorpå de i stk. 3 omhandlede emissioner har fundet sted
b)
ikke udelade emissioner fra høst- og efterskovningsaktiviteter, der har fundet sted på disse landarealer, efter at der er forekommet naturlige forstyrrelser
c)
ikke udelade emissioner fra foreskrevet afbrænding, der har fundet sted på disse landarealer i det bestemte år i regnskabsperioden
d)
ikke udelade emissioner på landarealer, hvor rydning er foretaget, efter at der er forekommet naturlige forstyrrelser.
5. Medlemsstaterne må kun udelade ikke-menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder, som skyldes naturlige forstyrrelser, hvis de leverer gennemskuelige oplysninger, som påviser:
a)
at alle landarealer, som er påvirket af naturlige forstyrrelser i det pågældende rapporteringsår, er blevet identificeret med deres geografiske placering, året og arten af den naturlige forstyrrelse
b)
at ingen rydning i den resterende del af den pågældende regnskabsperiode har fundet sted på landarealer, som er blevet påvirket af naturlige forstyrrelser, og hvorfra emissioner ikke er blevet medtaget i regnskabet
c)
hvilke verificerbare metoder og kriterier der vil blive anvendt til at identificere rydning på disse landarealer i de efterfølgende år i regnskabsperioden
d)
hvis det i praksis er muligt, hvilke foranstaltninger medlemsstaten har truffet med henblik på at forvalte eller styre virkningerne af disse naturlige forstyrrelser
e)
hvis det er muligt, hvilke foranstaltninger medlemsstaterne har truffet med henblik på at genoprette de landarealer, som er blevet påvirket af disse naturlige forstyrrelser.
6. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 12 vedrørende revision af de oplysningskrav, som er omhandlet i denne artikels stk. 5 for at afspejle revisioner af retsakter, der er vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer.
Artikel 10
Oplysninger om LULUCF-tiltag
1. Senest 18 måneder efter begyndelsen af hver af regnskabsperioderne i bilag I udarbejder medlemsstaterne oplysninger om deres nuværende og fremtidige LULUCF-tiltag med henblik på at begrænse eller reducere emissionerne og bevare eller øge optaget fra de aktiviteter, som er nævnt i denne afgørelses artikel 3, stk. 1, 2 og 3, og sender dem til Kommissionen i form af et særskilt dokument eller som en klart identificerbar del af deres nationale strategier for kulstoffattig udvikling, jf. artikel 4 i forordning (EU) nr. 525/2013, eller af andre nationale strategier eller planer vedrørende LULUCF. Medlemsstaterne sikrer, at en bred vifte af interessenter høres. Indsender en medlemsstat sådanne oplysninger som del af deres strategier for kulstoffattig udvikling i henhold til forordning (EU) nr. 525/2013, finder den i nævnte forordning anførte relevante tidsplan anvendelse.
Oplysningerne om LULUCF-tiltag skal dække hele den pågældende regnskabsperiode i bilag I.
2. Medlemsstaterne medtager i deres oplysninger om LULUCF-tiltag som et minimum følgende oplysninger vedrørende hver af de aktiviteter, som er nævnt i artikel 3, stk. 1, 2 og 3:
a)
en beskrivelse af hidtidige tendenser for emissioner og optag, herunder om muligt historiske tendenser for så vidt som disse kan rekonstrueres
b)
fremskrivninger for emissioner og optag for regnskabsperioden
c)
en analyse af mulighederne for at begrænse eller reducere emissioner og for at bevare eller øge optag
d)
en liste over de mest relevante foranstaltninger for at tage hensyn til de nationale omstændigheder, eventuelt inklusive, men ikke begrænset til de vejledende foranstaltninger, der er beskrevet i bilag IV, som medlemsstaten planlægger eller som skal gennemføres for at forfølge de muligheder for bekæmpelse, som måtte være påpeget i analysen i litra c)
e)
eksisterende og planlagte politikker til gennemførelse af de foranstaltninger, som er omhandlet i litra d), herunder en kvantitativ eller kvalitativ beskrivelse af de forventede virkninger af disse foranstaltninger på emissioner og optag under hensyntagen til andre politikker og foranstaltninger vedrørende LULUCF-sektoren
f)
vejledende tidsplaner for vedtagelse og gennemførelse af de foranstaltninger, som er omhandlet i litra d).
3. Kommissionen kan yde vejledning og teknisk bistand til medlemsstater for at lette udvekslingen af oplysninger.
Kommissionen kan i samråd med medlemsstaterne sammenfatte sine konklusioner vedrørende alle medlemsstaters oplysninger om LULUCF-tiltag med henblik på at fremme udvekslingen af viden og god praksis mellem medlemsstaterne.
4. Medlemsstaterne forelægger Kommissionen en rapport med en beskrivelse af de fremskridt, de har gjort med gennemførelsen af deres LULUCF-tiltag, senest på en dato, som ligger midt i hver af regnskabsperioderne, og senest ved afslutningen af hver af regnskabsperioderne i bilag I.
Kommissionen kan offentliggøre en sammenfattende rapport på grundlag af de i første afsnit nævnte rapporter.
Medlemsstaterne gør oplysningerne om deres LULUCF-tiltag og de rapporter, som er omhandlet i første afsnit, tilgængelige for offentligheden, senest tre måneder efter at de er blevet forelagt for Kommissionen.
Artikel 11
Revision
Kommissionen reviderer regnskabsreglerne i denne afgørelse i overensstemmelse med relevante beslutninger vedtaget af UNFCCC's eller Kyotoprotokollens organer eller med anden EU-ret eller, hvis der ikke er truffet sådanne beslutninger, senest den 30. juni 2017, og fremlægger, hvis det er hensigtsmæssigt, et forslag for Europa-Parlamentet og Rådet.
Artikel 12
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 2, stk. 2, artikel 2, stk. 3, artikel 4, stk. 8, artikel 6, stk. 9, artikel 7, stk. 6, og artikel 9, stk. 6, tillægges Kommissionen for en periode på otte år fra 8. juli 2013. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af otteårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.
3. Den i artikel 2, stk. 2, artikel 2, stk. 3, artikel 4, stk. 8, artikel 6, stk. 9, artikel 7, stk. 6, og artikel 9, stk. 6, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning fra dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er trådt i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 2, stk. 2, artikel 2, stk. 3, artikel 4, stk. 8, artikel 6, stk. 9, artikel 7, stk. 6, og artikel 9, stk. 6, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en periode på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 13
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 14
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 21. maj 2013.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 529/2013/EU,
annettu 21 päivänä toukokuuta 2013,
maankäyttöön, maankäytön muutokseen ja metsätalouteen liittyvistä toimista peräisin olevia kasvihuonekaasujen päästöjä ja poistumia koskevista tilinpitosäännöistä ja toimiin liittyviä toimenpiteitä koskevasta tiedosta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ovat kuulleet alueiden komiteaa,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Maankäyttöä, maankäytön muutosta ja metsätaloutta, jäljempänä ’LULUCF’, koskeva sektori unionissa on nettonielu, joka sitoo ilmakehästä kasvihuonekaasuja määrän, joka vastaa merkittävää osaa unionin kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä. LULUCF-toimista aiheutuu ihmisen toiminnasta aiheutuvia kasvihuonekaasujen päästöjä ja poistumia kasvillisuuteen ja maaperään varastoituneen hiilen määrän muutosten seurauksena, samoin kuin muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin päästöjä. Puutuotteiden lisääntynyt kestävä käyttö voi vähentää päästöjä huomattavasti ja tehostaa kasvihuonekaasujen poistumia ilmakehästä. LULUCF-sektorilta peräisin olevia kasvihuonekaasujen päästöjä ja poistumia ei lasketa mukaan unionin 20 prosentin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteisiin, jotka on asetettu vuodeksi 2020 jäsenvaltioiden pyrkimyksistä vähentää kasvihuonekaasupäästöjään yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumusten täyttämiseksi vuoteen 2020 mennessä 23 päivänä huhtikuuta 2009 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 406/2009/EY (3) ja kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä 13 päivänä lokakuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY (4), vaikka ne otetaan osittain huomioon neuvoston päätöksellä 2002/358/EY (5) hyväksytyn ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen, jäljempänä ’UNFCCC’, Kioton pöytäkirjan, jäljempänä ’Kioton pöytäkirja’, 3 artiklan 3 kohdan mukaisissa unionin päästöjen määrällisissä rajoitus- ja vähennyssitoumuksissa.
(2)
Siirryttäessä kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050 kaikkea maankäyttöä olisi tarkasteltava kokonaisvaltaisesti ja LULUCF-sektoria olisi käsiteltävä unionin ilmastopolitiikassa.
(3)
Päätöksessä N:o 406/2009/EY komissiota vaaditaan arvioimaan sääntöjä, joiden mukaisesti kasvihuonekaasujen päästöt ja poistumat, jotka johtuvat LULUCF-sektoriin liittyvistä toimista, sisällytetään unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumukseen, samalla varmistaen kyseisen sektorin osuuden pysyvyys ja ympäristötavoitteiden tinkimättömyys sekä mahdollistaen asianomaisten päästöjen ja poistumien täsmällinen seuranta ja tilinpito. Tässä päätöksessä olisi sen vuoksi ensimmäisenä askeleena vahvistettava LULUCF-sektorin kasvihuonekaasujen päästöihin ja poistumiin sovellettavat tilinpitosäännöt ja edistettävä tällä tavoin toimintapolitiikkaa LULUCF-sektorin sisällyttämiseksi soveltuvin osin unionin päästöjen vähentämissitoumukseen ottaen samalla huomioon ympäristöolosuhteet unionin eri alueilla, mukaan lukien muun muassa runsasmetsäiset maat. Jotta hiilivarantojen säilyttäminen ja lisääminen voidaan tällä välin varmistaa, tässä päätöksessä olisi säädettävä myös tiedoista, joita jäsenvaltioiden olisi toimitettava LULUCF-toimistaan LULUCF-sektorilta peräisin olevien päästöjen rajoittamiseksi tai vähentämiseksi sekä poistumien ylläpitämiseksi tai lisäämiseksi.
(4)
Tässä päätöksessä olisi säädettävä jäsenvaltioiden niistä velvollisuuksista, jotka koskevat kyseisten tilinpitosääntöjen täytäntöönpanoa ja tietojen antamista LULUCF-toimista. Päätöksessä ei pitäisi säätää yksityisten osapuolten tilinpito- tai raportointivelvollisuuksista.
(5)
Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimivan osapuolten konferenssin päätöksessä 16/CMP.1, joka on tehty Montrealissa joulukuussa 2005 kokoontuneiden UNFCCC:n osapuolten 11. konferenssissa, ja Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimivan osapuolten konferenssin päätöksessä 2/CMP.7, joka on tehty Durbanissa joulukuussa 2011 kokoontuneiden UNFCCC:n osapuolten 17. konferenssissa, vahvistetaan LULUCF-sektorin tilinpitosäännöt toisesta Kioton pöytäkirjan mukaisesta velvoitekaudesta alkaen. Tämän päätöksen olisi oltava täysin yhdenmukainen kyseisten päätösten kanssa, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus unionin sisäisten sääntöjen ja UNFCCC:n puitteissa sovittujen määritelmien, menettelyjen, sääntöjen ja ohjeiden välillä kansallisen raportoinnin päällekkäisyyksien välttämiseksi. Tässä päätöksessä olisi myös otettava huomioon unionin LULUCF-sektorin erityispiirteet ja unionista erillisenä UNFCCC:n ja Kioton pöytäkirjan osapuolena johtuvat velvoitteet.
(6)
Unionin LULUCF-sektoriin sovellettavien tilinpitosääntöjen ei tulisi aiheuttaa ylimääräistä hallinnollista kuormitusta. Siten ei pitäisi olla pakollista sisällyttää sääntöjen mukaan laadittuihin raportteihin tietoja, joita ei UNFCCC:n osapuolten konferenssin päätösten ja Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksen päätösten nojalla vaadita.
(7)
LULUCF-sektori voi myötävaikuttaa ilmastonmuutoksen hillitsemiseen monin tavoin, erityisesti vähentämällä päästöjä sekä ylläpitämällä ja lisäämällä nieluja ja hiilivarantoja. Jotta erityisesti hiilen sitoutumisen lisäämiseen tähtäävät toimenpiteet olisivat tehokkaita, on oleellista, että hiilivarastot ovat pitkällä aikavälillä vakaita ja sopeutumiskykyisiä.
(8)
LULUCF:n tilinpitosääntöjen olisi kuvastettava maa- ja metsätalousaloilla toteutettuja toimia, joilla pyritään lisäämään maavarojen käyttöön tehtyjen muutosten vaikutusta päästöjen vähentämiseen. Tässä päätöksessä olisi säädettävä tilinpitosäännöistä, joita on pakko soveltaa metsittämistä, uudelleenmetsittämistä, metsänhävitystä ja metsänhoitoa koskeviin toimiin sekä laidunmaan hoitoa ja viljelymaan hoitoa koskeviin toimiin; noudattaen erityissäännöksiä, joiden tarkoituksena on jäsenvaltioiden raportointi- ja tilinpitojärjestelmien parantaminen ensimmäisellä tilinpitokaudella. Tässä päätöksessä olisi säädettävä myös tilinpitosäännöistä, joita voidaan vapaaehtoisesti soveltaa kasvillisuuden palauttamista sekä kosteikkojen kuivatusta ja uudelleenvettämistä koskeviin toimiin. Tätä varten komission olisi virtaviivaistettava ja parannettava asiaan liittyviä tietoja käsittelevien unionin tietokantojen (Eurostat-Lucas, EEA- Corine Land Cover jne.) tuotosta tarkoituksena avustaa jäsenvaltioita saavuttamaan tilinpitovelvoitteensa, erityisesti koskien viljelymaan ja laidunmaan hoitoa ja tarvittaessa kasvillisuuden palauttamista sekä kosteikkojen kuivatusta ja uudelleenvettämistä koskevaa vapaaehtoista tilinpitoa.
(9)
Unionin LULUCF-sektorilla sovellettavien tilinpitosääntöjen ympäristövaikutusten toteutumisen varmistamiseksi näiden sääntöjen olisi perustuttava Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimivan osapuolten konferenssin päätöksessä 2/CMP.7, päätöksessä 2/CMP.6, joka on tehty Cancunissa joulukuussa 2010 kokoontuneiden UNFCCC:n osapuolten kuudennessatoista konferenssissa, ja päätöksessä 16/CMP.1 vahvistettuihin tilinpidon periaatteisiin. Jäsenvaltioiden olisi laadittava ja ylläpidettävä tilejä niin, että LULUCF-sektorilta peräisin olevien päästöjen ja poistumien arvioinnissa käytettävät tiedot ovat tarkat, kattavat, johdonmukaiset, vertailtavat ja läpinäkyvät hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (Intergovernmental Panel on Climate Change), jäljempänä ’IPCC’, antamien asiaankuuluvien kansallisia kasvihuonekaasuinventaarioita koskevien ohjeiden mukaisesti, mukaan lukien ohjeet, jotka koskevat UNFCCC:n puitteissa hyväksyttyjä, muiden kasvihuonekaasujen kuin hiilidioksidin päästöjä koskevia tilinpitomenetelmiä.
(10)
Päätöksiin 2/CMP.7 ja 16/CMP.1 perustuvat tilinpitosäännöt eivät mahdollista tilinpitoa puutuotteiden energia- ja materiaalitarkoituksiin käytön substituutiovaikutuksesta, koska se johtaisi kaksinkertaiseen tilinpitoon. Tällainen käyttö voi kuitenkin merkittävästi edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä, ja sen vuoksi jäsenvaltioiden toimittamat LULUCF-toimia koskevat tiedot voivat sisältää toimenpiteitä, joilla eniten kasvihuonekaasuja tuottavia materiaaleja ja energian raaka-aineita korvataan biomassalla. Se lisäisi politiikan yhdenmukaisuutta.
(11)
Tulevan politiikan vakauden turvaamiseksi ja maankäytön optimoimiseksi unionissa tarvitaan asianmukaisia investointeja. Sen varmistamiseksi, että nämä investoinnit tehdään ensisijaisesti tärkeimpiin kategorioihin, jäsenvaltioiden olisi alussa voitava jättää tietyt hiilivarastot tilinpidon ulkopuolelle. Pitkällä aikavälillä olisi kuitenkin siirryttävä kohti kokonaisvaltaisempaa sektoritilinpitoa, johon kuuluisivat kaikki maa-alueet, varastot ja kaasut.
(12)
Tilinpitosäännöissä olisi varmistettava, että tileissä annetaan oikea kuva ihmisen toiminnasta johtuvista muutoksista päästöissä ja poistumissa. Siltä osin tässä päätöksessä olisi säädettävä erityisten menetelmien käytöstä eri LULUCF-toimien yhteydessä. Metsittämiseen, uudelleenmetsittämiseen ja metsänhävitykseen liittyvät päästöt ja poistumat ovat seurausta välittömästä ihmisen toiminnasta johtuvasta maan muuttamisesta, minkä vuoksi ne olisi otettava mukaan tilinpitoon kokonaisuudessaan. Laidunmaan hoitoon, viljelymaan hoitoon, kasvillisuuden palauttamiseen ja kosteikkojen kuivatukseen ja uudelleenvettämiseen liittyvät päästöt ja poistumat otetaan kaikki huomioon käyttämällä perusvuotta päästöjen ja poistumien muutosten laskemisessa. Metsänhoidosta peräisin olevat päästöt ja poistumat riippuvat kuitenkin erilaisista luonnonolosuhteista, ikärakenteesta sekä aiemmin käytetyistä ja nykyisistä hoitokäytännöistä. Perusvuoden käyttö ei tee mahdolliseksi tuoda esiin näitä tekijöitä eikä niistä johtuvia syklisiä vaikutuksia päästöihin ja poistumiin tai niiden vuosittaista vaihtelua. Päästöjen ja poistumien muutosten laskemista koskevissa tilinpitosäännöissä olisi sen sijaan edellytettävä vertailutasojen käyttöä luonnon ja maakohtaisista ominaispiirteistä johtuvien vaikutusten jättämiseksi tilinpidon ulkopuolelle. Vertailutasot ovat arvioita vuotuisista nettopäästöistä tai -poistumista, jotka aiheutuvat jäsenvaltion alueella kuhunkin tilinpitokauteen sisältyvien vuosien aikana harjoitetusta metsänhoidosta, ja ne olisi vahvistettava läpinäkyvästi päätösten 2/CMP.6 ja 2/CMP.7 mukaisesti. Vertailutasojen, joihin tässä päätöksessä viitataan, tulisi olla samat kuin UNFCCC-menettelyissä hyväksytyt tasot. Jos jokin jäsenvaltio saa käyttöönsä vertailutasojen laadintaan liittyvien menetelmien tai tietojen parannuksia, kyseisen jäsenvaltion olisi tehtävä asianmukaiset tekniset korjaukset sisällyttääkseen uudelleenlaskentojen vaikutuksen metsänhoitoa koskevaan tilinpitoon.
Tilinpitosäännöissä olisi säädettävä yläraja sellaisille metsänhoitoon liittyville nettopoistumille, jotka voidaan merkitä tileihin. Jos asiaa koskevien kansainvälisten prosessien yhteydessä tapahtuu kehitystä metsätalouden toimenpiteiden tilinpitosäännöissä, olisi harkittava tähän päätökseen sisältyvien metsätalouden toimenpiteiden tilinpitosääntöjen saattamista ajan tasalle johdonmukaisuuden varmistamiseksi kyseisen kehityksen kanssa.
(13)
Tilinpitosäännöissä olisi otettava asianmukaisella tavalla huomioon ne myönteiset vaikutukset, joita kasvihuonekaasujen varastoinnilla puuhun ja puutuotteisiin on, ja niiden olisi edistettävä metsien suurempaa käyttöä varantona kestävän metsänhoidon puitteissa sekä puutuotteiden käytön lisääntymistä.
(14)
IPCC:n maankäyttöä, maankäytön muutosta ja metsätaloutta koskevien hyvien käytänteiden ohjeiden 4.1.1 luvun mukaisesti hyvä toimintatapa on, että maat määrittelevät metsän vähimmäispinta-alan lisäksi vähimmäisleveyden, jota ne käyttävät määrittelemään metsän ja metsittämisessä, uudelleenmetsittämisessä ja metsän hävittämisessä käytetyn maayksikön. Olisi varmistettava johdonmukaisuus kunkin jäsenvaltion UNFCCC:n ja Kioton pöytäkirjan mukaisessa raportoinnissa sekä tämän päätöksen mukaisessa raportoinnissa käyttämän määritelmän välillä.
(15)
Tilinpitosäännöillä olisi varmistettava, että jäsenvaltiot ilmoittavat tileissä tarkasti muutokset puutuotteiden määrässä sinä ajankohtana, jona ne tapahtuvat, kannustaakseen sellaisten puutuotteiden käyttöä, joilla on pitkä elinkaari. Ensimmäisen kertaluvun hajoamismenetelmän, jota sovelletaan puutuotteista aiheutuviin päästöihin, olisi sen vuoksi vastattava IPCC:n antamissa kansallisten kasvihuonekaasumäärien laskemista koskevissa ohjeissa olevaa yhtälöä 12.1, ja asianomaisten puoliintumisajan oletusarvojen olisi perustuttava IPCC:n vuonna 2006 antamissa maankäyttöä, maankäytön muutosta ja metsätaloutta koskevissa hyvien käytänteiden ohjeissa olevaan taulukkoon 3a.1.3. Jäsenvaltioilla olisi kuitenkin oltava mahdollisuus käyttää maakohtaisia menetelmiä ja puoliintumisaikoja, edellyttäen, että ne ovat viimeksi hyväksyttyjen IPCC:n ohjeiden mukaisia.
(16)
Koska maataloustoimista aiheutuvien kasvihuonekaasujen päästöjen ja poistumien vuosittaiset vaihtelut ovat paljon pienemmät kuin metsätaloustoimien yhteydessä, jäsenvaltioiden olisi laskettava viljelymaan hoitoon ja laidunmaan hoitoon liittyvistä toimista aiheutuvat kasvihuonekaasujen päästöt ja poistumat suhteessa perusvuoteensa tai kauteensa.
(17)
Kosteikkojen kuivatus ja uudelleenvettäminen kattavat päästöjä soilta, jotka varastoivat erittäin suuria määriä hiiltä. Soiden muuttaminen ja kuivattaminen vastaa noin viittä prosenttia maailman kasvihuonekaasupäästöistä, ja niiden osuus unionin päästöistä vuonna 2010 oli 3,5 ja 4 prosentin välillä. Näin ollen heti kun kansainvälisesti on sovittu asiaa koskevista IPCC:n ohjeista, unionin olisi pyrittävä viemään asiaa eteenpäin kansainvälisellä tasolla, jotta UNFCCC:n tai Kioton pöytäkirjan elimissä päästäisiin sopimukseen velvoitteesta laatia ja ylläpitää vuotuisia tilejä kosteikkojen kuivatuksen ja uudelleenvettämisen kategorioihin kuuluvista toimista peräisin olevista päästöistä ja poistumista ja jotta tämä velvoite sisällytettäisiin viimeistään vuonna 2015 tehtävään maailmanlaajuiseen ilmastosopimukseen.
(18)
Luonnontuhot, kuten maastopalot, hyönteis- ja tautituhot, äärimmäiset sääilmiöt ja geologiset häiriöt, jotka eivät ole jäsenvaltion hallittavissa ja joihin jäsenvaltio ei voi ratkaisevasti vaikuttaa, voivat LULUCF-sektorilla johtaa tilapäisiin kasvihuonekaasupäästöihin tai aiheuttaa sen, että aiemmat poistumat häviävät. Koska häviäminen voi olla seurausta myös hoitopäätöksistä, kuten puunkorjuuta tai -istutusta koskevista päätöksistä, tässä päätöksessä olisi varmistettava, että ihmisen toiminnasta johtuvat poistumien häviämiset otetaan aina tarkoin huomioon LULUCF-tileissä. Tässä päätöksessä olisi lisäksi annettava jäsenvaltioille rajallinen mahdollisuus jättää LULUCF-tiliensä ulkopuolelle sellaisista häiriöistä metsittämisessä, uudelleenmetsittämisessä ja metsänhoidossa aiheutuvat päästöt, joihin ne eivät voi vaikuttaa, ja käyttää taustatasoja ja marginaaleja päätöksen 2/CMP.7 mukaisesti. Tapa, jolla jäsenvaltiot soveltavat kyseisiä säännöksiä, ei saisi kuitenkaan johtaa siihen, että päästöt kirjataan aiheettomasti liian pieniksi.
(19)
Kasvihuonekaasupäästöjen ja muiden ilmastonmuutokseen liittyvien tietojen, LULUCF-sektorin tiedot mukaan lukien, raportointia koskevat säännöt kuuluvat järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja raportoimiseksi sekä muista ilmastonmuutosta koskevista tiedoista raportoimiseksi kansallisella ja unionin tasolla 21 päivänä toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 (6) soveltamisalaan, joten niitä ei käsitellä tässä päätöksessä. Jäsenvaltioiden olisi noudatettava kyseisiä seurantaa ja raportointia koskevia sääntöjä tässä päätöksessä asetettujen tilinpitovelvoitteidensa osalta.
(20)
LULUCF-tilien päättäminen vuosittain tekisi tileistä epätarkkoja ja epäluotettavia, sillä päästöt ja poistumat vaihtelevat vuosittain, eräät raportoidut tiedot edellyttävät useasti uudelleenlaskentoja ja maa- ja metsätalouden muuttuneiden hoitokäytäntöjen vaikutus kasvillisuuteen ja maaperään varastoituneen hiilen määrään näkyy vasta pitkän ajan kuluttua. Tässä päätöksessä olisi sen vuoksi säädettävä pidemmän kauden perusteella tehtävästä tilinpidosta.
(21)
Jäsenvaltioiden olisi annettava tietoja nykyisistä ja tulevista LULUCF-toimistaan ja toteutettava kansallisesti soveltuvia toimenpiteitä, joiden tavoitteena on rajoittaa tai vähentää päästöjä sekä ylläpitää tai lisätä poistumia LULUCF-sektorilta. Näiden tietojen olisi sisällettävä tietyt tässä päätöksessä määritetyt tiedot. Lisäksi tämän päätöksen liitteessä olisi parhaiden toimintatapojen edistämiseksi ja synergioiden luomiseksi muiden metsä- ja maatalouteen liittyvien politiikkojen ja toimenpiteiden kanssa vahvistettava ohjeellinen luettelo toimenpiteistä, joita voi myös kuulua kyseisiin tietoihin. Komissio voi antaa ohjeita vertailukelpoisten tietojen vaihdon helpottamiseksi.
(22)
LULUCF-toimien laatimisen tai toteuttamisen yhteydessä jäsenvaltiot voivat tarvittaessa tarkastella mahdollisuuksia edistää investointeja maatalouden alalla.
(23)
Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti tässä päätöksessä säädettyjen määritelmien päivittämiseksi UNFCCC:n tai Kioton pöytäkirjan taikka niistä johtuvien tai niitä seuraavien sopimusten elinten määritelmiin tekemien muutosten mukaisesti, liitteen I muuttamiseksi tilinpitokausien lisäämiseksi tai muuttamiseksi sen varmistamiseksi, että ne vastaavat UNFCCC:n tai Kioton pöytäkirjan taikka niistä johtuvien tai niitä seuraavien sopimusten elinten hyväksymiä kausia ja ovat johdonmukaiset UNFCCC:n tai Kioton pöytäkirjan taikka niistä johtuvien tai niitä seuraavien sopimusten elinten hyväksymien sellaisten tilinpitokausien kanssa, joita sovelletaan unionin päästövähennyssitoumuksiin muilla sektoreilla, liitteen II muuttamiseksi päivitetyin vertailutasoin tässä päätöksessä säädettyjen säännösten mukaisesti, liitteessä III määritettyjen tietojen tarkistamiseksi UNFCCC:n tai Kioton pöytäkirjan taikka niistä johtuvien tai niitä seuraavien sopimusten elinten määritelmiin tekemien muutosten mukaisesti, liitteen V muuttamiseksi UNFCCC:n tai Kioton pöytäkirjan taikka niistä johtuvien tai niitä seuraavien sopimusten mukaisten elinten määritelmiin tekemien muutosten mukaisesti ja tässä päätöksessä säädettyjä luonnontuhoihin liittyviä tilinpitosääntöjä koskevien tiedonantovaatimusten tarkistamiseksi vastaamaan UNFCCC:n tai Kioton pöytäkirjan elinten säädöksiin tekemiä tarkistuksia. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asiaankuuluvat asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(24)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita, joita ovat LULUCF-toimista peräisin oleviin päästöihin ja poistumiin soveltuvien tilinpitosääntöjen asettaminen ja tietojen antaminen LULUCF-toimista, kyseisten tavoitteiden luonteesta johtuen, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi hyväksyä toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Näin toimiessaan unionin olisi kunnioitettava jäsenvaltioiden toimivaltaa metsäpolitiikan alalla. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
Tässä päätöksessä vahvistetaan maankäytön, maankäytön muutoksen ja metsätalouden, jäljempänä ’LULUCF’, toimista aiheutuviin kasvihuonekaasujen päästöihin ja poistumiin sovellettavat tilinpitosäännöt ensimmäisenä vaiheena kohti näiden toimien sisällyttämistä unionin päästöjen vähentämissitoumukseen, milloin se on tarkoituksenmukaista. Siinä ei säädetä yksityisten osapuolten tilinpito- tai raportointivelvollisuuksista. Siinä säädetään, että jäsenvaltioiden on annettava tietoja LULUCF-toimistaan, joiden tavoitteena on rajoittaa tai vähentää päästöjä sekä ylläpitää tai lisätä poistumia.
2 artikla
Määritelmät
1. Tässä päätöksessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:
a)
’päästöillä’ tarkoitetaan kasvihuonekaasujen lähteistä ilmakehään syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia kasvihuonekaasujen päästöjä;
b)
’poistumilla’ tarkoitetaan nielujen aikaansaamia ihmisen toiminnasta aiheutuvia kasvihuonekaasujen poistumia ilmakehästä;
c)
’metsittämisellä’ tarkoitetaan välittömästä ihmisen toiminnasta aiheutuvaa sellaisen maa-alueen muuttamista metsäksi, joka ei ole ollut metsää vähintään 50 vuoteen, istuttamalla, kylvämällä ja/tai ihmisen toiminnalla edistämällä luontaisia siemenlähteitä, jos kyseinen muuttaminen on tapahtunut 31 päivän joulukuuta 1989 jälkeen;
d)
’uudelleenmetsittämisellä’ tarkoitetaan mitä tahansa välittömästä ihmisen toiminnasta aiheutuvaa muun maa-alueen kuin metsän muuttamista metsäksi istuttamalla, kylvämällä ja/tai ihmisen toiminnalla edistämällä luontaisia siemenlähteitä, ja joka rajoittuu metsänä olleeseen maa-alueeseen, joka ei ollut metsää enää 1 päivänä tammikuuta 1990 ja joka on muutettu uudelleen metsäksi 31 päivän joulukuuta 1989 jälkeisellä ajalla;
e)
’metsänhävityksellä’ tarkoitetaan välittömästä ihmisen toiminnasta aiheutuvaa metsän muuttamista muuksi kuin metsäksi, jos kyseinen muuttaminen on tapahtunut 31 päivän joulukuuta 1989 jälkeen;
f)
’metsänhoidolla’ tarkoitetaan mitä tahansa toimintaa, joka on osa metsän hoitokäytäntöjä ja joka vaikuttaa metsän ekologisiin, taloudellisiin tai yhteiskunnallisiin tehtäviin;
g)
’viljelymaan hoidolla’ tarkoitetaan mitä tahansa toimintaa, joka on osa sellaisen maan hoitokäytäntöjä, jolla kasvatetaan viljelykasveja tai joka on kesannoitu tai jota ei tilapäisesti käytetä kasvintuotantoon;
h)
’laidunmaan hoidolla’ tarkoitetaan mitä tahansa toimintaa, joka on osa kotieläintuotantoon käytettävän maan hoitokäytäntöjä ja jonka tavoitteena on säännellä tuotettujen kasvien ja kotieläinten määrää ja tyyppiä tai muuten vaikuttaa niihin;
i)
’kasvillisuuden palauttamisella’ tarkoitetaan mitä tahansa välitöntä ihmisen toimintaa, jonka tavoitteena on lisätä minkä tahansa vähintään 0,05 hehtaarin suuruisen alueen hiilivarantoa kasvillisuuden lisäämisen avulla, jos kyseinen toiminta ei ole metsittämistä tai uudelleenmetsittämistä;
j)
’hiilivarannolla’ tarkoitetaan hiilen massaa jossakin hiilivarastossa;
k)
’kosteikkojen kuivatuksella ja uudelleenvettämisellä’ tarkoitetaan mitä tahansa toimintaa sellaisen vähintään yhden hehtaarin suuruisen alueen kuivattamiseksi tai uudelleenvettämiseksi, jonka maa-aines on eloperäistä ja jolla kuivattaminen ja/tai uudelleenvettäminen on tehty 31 päivän joulukuuta 1989 jälkeen, edellyttäen, ettei kyseinen toiminta ole mitään muuta toimintaa, jonka osalta laaditaan ja ylläpidetään tilejä 3 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti, ja jolla kuivatus on ihmisen välittömästi aiheuttamaa vedenpinnan alenemista maassa ja uudelleenvettäminen on välittömästä ihmisen toiminnasta aiheutuva kuivatukselle osittain tai kokonaan vastakkainen toimenpide;
l)
’lähteellä’ tarkoitetaan mitä tahansa prosessia, toimintaa tai mekanismia, joka vapauttaa kasvihuonekaasua, aerosolia tai kasvihuonekaasun esiastetta ilmakehään;
m)
’nielulla’ tarkoitetaan mitä tahansa prosessia, toimintaa tai mekanismia, joka sitoo ilmakehästä kasvihuonekaasua, aerosolia tai kasvihuonekaasun esiastetta;
n)
’hiilivarastolla’ tarkoitetaan jonkin jäsenvaltion alueella olevaa sellaista biogeokemiallista ilmiötä tai järjestelmää taikka näiden osaa, johon varastoituu hiiltä, hiiltä sisältävän kasvihuonekaasun esiastetta tai hiiltä sisältävää kasvihuonekaasua;
o)
’kasvihuonekaasun esiasteella’ tarkoitetaan sellaista kemiallista yhdistettä, joka osallistuu mitä tahansa 3 artiklan 4 kohdassa luetelluista kasvihuonekaasuista tuottaviin kemiallisiin reaktioihin;
p)
’puutuotteella’ tarkoitetaan mitä tahansa puunkorjuusta saatua tuotetta, joka on poistettu puunkorjuualueelta;
q)
’metsällä’ tarkoitetaan maa-aluetta, jonka pinta-alalle, puuston latvuspeittävyydelle tai vastaavalle puuston tiheydelle ja potentiaaliselle puun täysikasvuisena kasvupaikassaan saavuttamalle korkeudelle on määritelty vähimmäisarvot, kuten liitteessä V määritetään kunkin jäsenvaltion osalta. Se sisältää puustoiset alueet, mukaan lukien luontaiset nuoret puuryhmät, tai viljelymetsiköt, joiden puiden latvuspeittävyys tai vastaava tiheys tai liitteessä V määritelty puun vähimmäiskorkeus ei vielä yllä edellä mainittuihin vähimmäisarvoihin, mukaan lukien sellaiset tavallisesti metsäalueen osan muodostavat alueet, joilla ihmisen toiminnan, esimerkiksi puunkorjuun, seurauksena tai luonnollisista syistä ei tilapäisesti ole puustoa mutta joiden on määrä palautua metsäksi;
r)
’latvuspeittävyydellä’ tarkoitetaan puiden latvustojen ulkoreunan pystysuoran projektion peittämän alueen suhteellista osuutta tietystä alueesta prosentteina ilmaistuna;
s)
’tiheydellä’ tarkoitetaan metsässä olevien kasvavien pystypuiden tiheyttä mitattuna jäsenvaltion vahvistaman menetelmän mukaisesti;
t)
’luonnontuhoilla’ tarkoitetaan mitä tahansa muusta kuin ihmisen toiminnasta aiheutuvia tapahtumia tai olosuhteita, jotka aiheuttavat metsissä merkittäviä päästöjä ja joiden esiintymiseen asianomainen jäsenvaltio ei voi vaikuttaa, edellyttäen, ettei kyseinen jäsenvaltio pysty objektiivisesti arvioiden merkittävästi rajoittamaan näiden tapahtumien tai olosuhteiden vaikutuksia päästöihin niiden esiintymisen jälkeenkään;
u)
’taustatasolla’ tarkoitetaan 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti laskettuja luonnontuhojen tiettynä ajanjaksona aiheuttamia keskimääräisiä päästöjä, lukuun ottamatta tilastollisesti poikkeavia arvoja;
v)
’puoliintumisajalla’ tarkoitetaan niiden vuosien lukumäärää, joiden kuluessa tiettyyn puutuotteiden kategoriaan varastoituneen hiilen määrä vähenee puoleen alkuperäisestä arvostaan;
w)
’välittömällä hajoamisella’ tarkoitetaan tilinpitomenetelmää, jossa oletetaan, että puutuotteisiin varastoituneen hiilen määrä vapautuu kokonaisuudessaan ilmakehään korjuuajankohtana;
x)
’pelastushakkuulla’ tarkoitetaan mitä tahansa puunkorjuutoimintaa, joka koostuu luonnontuhojen vaurioittamilla mailla olevan sellaisen puun talteenotosta, jota voidaan edelleen käyttää ainakin osittain.
2. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 12 artiklan mukaisesti tämän artiklan 1 kohdan määritelmien muuttamiseksi, jotta varmistetaan johdonmukaisuus kyseisten määritelmien ja UNFCCC:n tai Kioton pöytäkirjan taikka niistä johtuvien tai niitä seuraavien sopimusten mukaisten elinten asiaa koskeviin määritelmiin tekemien muutosten välillä.
3. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 12 artiklan mukaisesti liitteen V muuttamiseksi siinä lueteltujen arvojen päivittämiseksi niiden muutosten mukaisesti, joita UNFCCC:n tai Kioton pöytäkirjan taikka niistä johtuvien tai niitä seuraavien sopimusten mukaiset elimet ovat tehneet määritelmiin liitteessä V määritettyjen seikkojen osalta.
3 artikla
Velvollisuus laatia ja ylläpitää LULUCF-tilejä
1. Jäsenvaltioiden on laadittava ja ylläpidettävä jokaiselta liitteessä I määritellyltä tilinpitokaudelta tilejä, joista ilmenevät tarkoin kaikki niiden alueella harjoitetusta, seuraaviin kategorioihin kuuluvasta toiminnasta aiheutuneet päästöt ja poistumat:
a)
metsittäminen;
b)
uudelleenmetsittäminen;
c)
metsänhävitys;
d)
metsänhoito.
2. Jäsenvaltioiden on 1 päivänä tammikuuta 2021 alkavalta tilinpitokaudelta ja siitä eteenpäin laadittava ja ylläpidettävä vuosittaisia tilejä, joista ilmenevät tarkoin kaikki niiden alueella harjoitetusta, seuraaviin kategorioihin kuuluvasta toiminnasta aiheutuneet päästöt ja poistumat:
a)
viljelymaan hoito;
b)
laidunmaan hoito.
Viljelymaan hoidosta ja laidunmaan hoidosta aiheutuvia päästöjä ja poistumia koskeviin vuosittaisiin tileihin sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 201331 päivään joulukuuta 2020 ulottuvalla tilinpitokaudella seuraavaa:
a)
Vuodesta 2016 vuoteen 2018 jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kunkin vuoden 15 päivään maaliskuuta mennessä sekä käytössä että kehitteillä olevista järjestelmistä viljelymaan hoidosta ja laidunmaan hoidosta aiheutuvien päästöjen ja poistumien arvioimiseksi. Jäsenvaltioiden tulisi antaa selvitys siitä, missä määrin järjestelmät ovat kasvihuonekaasujen päästöjä ja poistumia koskevien IPCC:n menetelmien ja UNFCCC:n raportointivaatimusten mukaisia.
b)
Jäsenvaltioiden on ennen 1 päivää tammikuuta 2022 laadittava ja toimitettava komissiolle kunkin vuoden maaliskuun 15 päivään mennessä alustavat ja suuntaa-antavat vuosittaiset ennakkoarviot viljelymaan ja laidunmaan hoidosta aiheutuvista päästöistä ja poistumista käyttäen tarvittaessa IPCC:n menetelmiä. Jäsenvaltioiden olisi vähintään käytettävä asiaa koskevissa IPCC:n ohjeissa määriteltyä Tier 1 -menetelmää. Jäsenvaltioita kannustetaan hyödyntämään näitä arvioita avainluokkien tunnistamisessa ja maakohtaisten Tier 2- ja 3 -menetelmien kehittämisessä päästöjen ja poistumien selkeää ja tarkkaa arvioimista varten.
c)
Jäsenvaltioiden on viimeistään 15 päivänä maaliskuuta 2022 toimitettava lopulliset vuosittaiset arvionsa viljelymaan hoitoa ja laidunmaan hoitoa koskevasta tilinpidosta.
d)
Jäsenvaltio voi pyytää poikkeusta c alakohdassa säädetyn määräajan pidentämiseksi, jos lopullisia arvioita viljelymaan hoitoa ja laidunmaan hoitoa koskevasta tilinpidosta ei voida kohtuuden puitteissa laatia tässä kohdassa mainitun aikataulun puitteissa vähintään yhden alla esitetyn perusteen vuoksi:
i)
vaadittavaa tilinpitoa ei voida saada aikaan teknisen toteuttamiskelpoisuuden vuoksi muutoin kuin vaiheittain ja niin, että määräaika ylitetään;
ii)
tilinpidon loppuunsaattaminen määräajassa olisi suhteettoman kallista.
Jäsenvaltion, joka haluaa käyttää poikkeusta, on toimitettava poikkeusta koskeva pyyntö perusteluineen komissiolle viimeistään 15 päivänä tammikuuta 2021.
Jos komissio pitää pyyntöä oikeutettuna, se myöntää poikkeuksen enintään kolmeksi kalenterivuodeksi 15 päivästä maaliskuuta 2022 alkaen. Muussa tapauksessa se epää pyynnön perustellulla päätöksellä.
Komissio voi tarvittaessa pyytää toimittamaan lisätietoja kohtuullisen ja määritellyn määräajan puitteissa.
Poikkeusta koskeva pyyntö katsotaan hyväksytyksi, jos komissio ei ole vastustanut pyyntöä kuuden kuukauden kuluessa jäsenvaltion alkuperäisen pyynnön tai pyydettyjen lisätietojen vastaanottamisesta.
3. Jäsenvaltiot voivat myös laatia ja ylläpitää jokaiselta liitteessä I määritellyltä tilinpitokaudelta tilejä, joista ilmenevät tarkoin kasvillisuuden palauttamisesta sekä kosteikkojen kuivatuksesta ja uudelleenvettämisestä aiheutuneet päästöt ja poistumat.
4. Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuissa tileissä on ilmoitettava seuraavien kasvihuonekaasujen päästöt ja poistumat:
a)
hiilidioksidi (CO2);
b)
metaani (CH4);
c)
dityppioksidi (N2O).
5. Jäsenvaltioiden on, siltä osin kuin tilejä on tämän päätöksen mukaisesti laadittu ja ylläpidetty, merkittävä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu tietty toiminta tileihinsä kyseisen toiminnan aloittamisesta tai 1 päivästä tammikuuta 2013 alkaen, sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhäisempi.
4 artikla
Yleiset tilinpitosäännöt
1. Jäsenvaltioiden on 3 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuissa tileissään ilmoitettava päästöt plusmerkillä (+) ja poistumat miinusmerkillä (-).
2. Laatiessaan ja ylläpitäessään tilejään jäsenvaltioiden on varmistettava asiaankuuluvien tietojen tarkkuus, kattavuus, johdonmukaisuus, vertailtavuus ja läpinäkyvyys, kun ne arvioivat 3 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuihin toimintoihin liittyviä päästöjä ja poistumia.
3. Useampaan kuin yhteen 3 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuun kategoriaan kuuluvasta toiminnasta aiheutuvat päästöt ja poistumat on otettava huomioon vain yhdessä kategoriassa päällekkäisen tilinpidon välttämiseksi.
4. Jäsenvaltioiden on avointen ja todennettavien tietojen perusteella määriteltävä maa-alueet, joilla 3 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuun kategoriaan kuuluvaa toimintaa harjoitetaan. Niiden on varmistettava, että kaikki tällaiset maa-alueet ovat yksilöitävissä asianomaiseen kategoriaan kuuluvissa tileissä.
5. Jäsenvaltioiden on merkittävä 3 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuihin tileihinsä kaikki seuraavissa hiilivarastoissa olevan hiilivarannon muutokset:
a)
maanpäällinen biomassa;
b)
maanalainen biomassa;
c)
karike;
d)
kuollut puuaines;
e)
maaperän orgaaninen hiili;
f)
puutuotteet.
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin päättää olla merkitsemättä tileihinsä ensimmäisen alakohdan a-e alakohdassa lueteltujen hiilivarastojen sisältämien hiilivarantojen muutoksia, jos hiilivarasto ei ole lähde. Jäsenvaltiot voivat katsoa, että hiilivarasto ei ole lähde ainoastaan silloin, kun tämä voidaan osoittaa läpinäkyvien ja todennettavien tietojen perusteella.
6. Jäsenvaltioiden on saatettava 3 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut tilinsä päätökseen kunkin liitteessä I luetellun tilinpitokauden lopussa määrittämällä kyseisiin tileihin asianomaisella tilinpitokaudella merkittyjen kokonaisnettopäästöjen ja kokonaisnettopoistumien tase.
7. Jäsenvaltioiden on vähintään niin kauan, kuin tämä päätös on voimassa, pidettävä kattavaa ja tarkkaa koostetta kaikista tiedoista, joita ne ovat käyttäneet tämän päätöksen mukaisten velvollisuuksiensa täyttämiseksi.
8. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 12 artiklan mukaisesti liitteen I muuttamiseksi lisäämällä tai muuttamalla tilinpitokausia sen varmistamiseksi, että ne vastaavat UNFCCC:n tai Kioton pöytäkirjan taikka niistä johtuvien tai niitä seuraavien sopimusten elinten hyväksymiä vastaavia kausia ja ovat johdonmukaiset UNFCCC:n tai Kioton pöytäkirjan taikka niistä johtuvien tai niitä seuraavien sopimusten elinten hyväksymien sellaisten tilinpitokausien kanssa, joita sovelletaan unionin päästövähennyssitoumuksiin muilla sektoreilla.
5 artikla
Metsittämistä, uudelleenmetsittämistä ja metsänhävitystä koskevat tilinpitosäännöt
1. Jäsenvaltioiden on metsittämiseen ja uudelleenmetsittämiseen liittyviin tileihin merkittävä vain sellaisilla maa-alueilla toteutetuista toimista aiheutuvat päästöt ja poistumat, jotka eivät olleet metsää 31 päivänä joulukuuta 1989. Jäsenvaltiot voivat ilmoittaa metsittämisestä ja uudelleenmetsittämisestä aiheutuvat päästöt yhdellä tilillä.
2. Jäsenvaltioiden on merkittävä tileihinsä metsittämisestä, uudelleenmetsittämisestä ja metsänhävityksestä aiheutuvat nettopäästöt ja -poistumat asianomaisen tilinpitokauden kattaman kunkin vuoden kokonaispäästöiksi ja -poistumiksi läpinäkyvien ja todennettavien tietojen perusteella.
3. Jäsenvaltioiden on ylläpidettävä tilejä sellaisilta maa-alueilta peräisin olevista päästöistä ja poistumista, jotka on määritelty 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti metsittämisen, uudelleenmetsittämisen tai metsänhävityksen toiminnan kategoriaan, vaikkei tällaista toimintaa enää harjoitettaisi kyseisillä maa-alueilla.
4. Kunkin jäsenvaltion on määritettävä metsän pinta-ala toimenpiteiden metsittäminen, uudelleenmetsittäminen ja metsänhävitys laskentaan käyttäen samaa spatiaalista arviointiyksikköä kuin on määritelty liitteessä V.
6 artikla
Metsänhoitoa koskevat tilinpitosäännöt
1. Jäsenvaltioiden on pidettävä tiliä metsänhoitotoimista aiheutuvista päästöistä ja poistumista, jotka lasketaan kunkin liitteessä I täsmennetyn tilinpitokauden päästöinä ja poistumina, joista vähennetään arvo, joka saadaan kertomalla kyseisen tilinpitokauden vuosien määrä liitteessä II määritetyllä vertailutasolla.
2. Jos 1 kohdassa tarkoitetun laskelman tulos on jonkin tilinpitokauden osalta negatiivinen, jäsenvaltioiden on sisällytettävä metsänhoitoa koskeviin tileihinsä kokonaispäästöt ja -poistumat, jotka vastaavat enintään 3,5:tä prosenttia jäsenvaltion liitteessä VI määritetyn perusvuoden tai -kauden päästöistä, jotka on ilmoitettu UNFCCC:lle kyseisen jäsenvaltion vastaavassa raportissa, joka on hyväksytty Kioton pöytäkirjan mukaisen toisen velvoitekauden perusvuotta tai -kautta koskevien, asiaankuuluvien CMP-päätösten mukaisesti, 3 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuista toimista johtuvia päästöjä ja poistumia lukuun ottamatta, kerrottuna kyseisen tilinpitokauden kattamien vuosien määrällä.
3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että laskentamenetelmät, joita ne soveltavat metsänhoitotoimia koskevissa tileissään, ovat päätöksen 2/CMP.6 lisäyksen II mukaisia ja yhdenmukaisia liitteessä II määritettyjen vertailutasojen laskentaan sovellettavien laskentamenetelmien kanssa vähintään seuraavien seikkojen osalta:
a)
hiilivarastot ja kasvihuonekaasut;
b)
metsänhoidon piiriin kuuluva alue;
c)
puutuotteet;
d)
luonnontuhot.
4. Jäsenvaltioiden on viimeistään vuotta ennen kunkin tilinpitokauden päättymistä ilmoitettava komissiolle tarkistetut vertailutasot. Vertailutasojen on oltava identtiset UNFCCC:n tai Kioton pöytäkirjan elinten hyväksymissä säädöksissä määritettyjen vertailutasojen kanssa tai, jos tällaisia säädöksiä ei ole annettu, vertailutasot on laskettava UNFCCC:n tai Kioton pöytäkirjan taikka niistä johtuvien tai niitä seuraavien sopimusten elinten hyväksymissä asiaankuuluvissa päätöksissä määrättyjen prosessien tai menetelmien mukaisesti.
5. Jos asiaan liittyviä päätösten 2/CMP.6 tai 2/CMP.7 säännöksiä muutetaan, jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tarkistetut vertailutasot, joissa kyseiset muutokset on otettu huomioon, viimeistään kuuden kuukauden kuluttua kyseisten muutosten hyväksymisestä.
6. Jos jäsenvaltion saataville tulee aiempaa parempia menetelmiä, jotka liittyvät liitteessä II määritetyn vertailutason vahvistamiseksi käytettäviin tietoihin, tai jos jäsenvaltion käytettävissä olevien tietojen laatu paranee merkittävästi, asianomaisen jäsenvaltion on tehtävä asianmukaiset tekniset korjaukset sisällyttääkseen uudelleenlaskentojen vaikutuksen metsänhoitoa koskevaan tilinpitoon. Kyseisten teknisten korjausten on vastattava päätöksen 2/CMP.7 säännösten mukaisesti UNFCCC:n tarkastusmenettelyn puitteissa hyväksyttyjä korjauksia. Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava kyseiset korjaukset komissiolle viimeistään osana asetuksen (EU) N:o 525/2013 7 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaista tietojen toimittamista.
7. Edellä 4, 5 ja 6 kohdan soveltamiseksi jäsenvaltioiden on määritettävä niiden tarkistettuihin vertailutasoihin sisällytettyjen luonnontuhoista aiheutuneiden vuotuisten päästöjen määrä ja tapa, jolla ne arvioivat kyseisen määrän.
8. Komissio tarkistaa 4 ja 5 kohdassa tarkoitettuja tarkistettuja vertailutasoja ja 6 kohdassa tarkoitettuja teknisiä korjauksia koskevat tiedot UNFCCC:lle lähetettyjen ja jäsenvaltioiden komissiolle toimittamien tietojen yhtenevyyden varmistamiseksi.
9. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 12 artiklan mukaisesti liitteessä II vahvistettujen vertailutasojen päivittämiseksi, kun jäsenvaltio muuttaa vertailutasoaan 4 ja 5 kohdan mukaisesti ja kun se on hyväksytty UNFCCC-menettelyissä.
10. Jäsenvaltioiden on otettava metsänhoitoa koskevissa tileissään huomioon kaikkien liitteeseen II tehtyjen muutosten vaikutus koko kyseiseen tilinpitokauteen.
7 artikla
Puutuotteita koskevat tilinpitosäännöt
1. Kunkin jäsenvaltion on 3 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisiin tileihinsä merkittävä päästöt ja poistumat, jotka aiheutuvat puutuotteiden määrän muutoksista, mukaan lukien sellaisista puutuotteista aiheutuvat päästöt, jotka on poistettu sen metsistä ennen 1 päivää tammikuuta 2013. Puutuotteista aiheutuvat päästöt, jotka on Kioton pöytäkirjan mukaisesti jo otettu mukaan tilinpitoon kaudella 2008-2012 välittömän hajoamismenetelmän perusteella, jätetään tilinpidon ulkopuolelle.
2. Jäsenvaltioiden on puutuotteita koskeviin 3 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisiin tileihinsä merkittävä päästöt ja poistumat, jotka aiheutuvat muutoksista seuraaviin luokkiin kuuluvien puutuotteiden määrässä, käyttäen liitteessä III määritettyjä ensimmäisen kertaluvun hajoamismenetelmää ja puoliintumisajan oletusarvoja:
a)
paperi;
b)
puulevyt;
c)
sahatavara.
Jäsenvaltiot voivat täydentää näitä luokkia kuorta koskevilla tiedoilla edellyttäen, että käytettävissä oleva tieto on läpinäkyvää ja todennettavissa. Jäsenvaltiot voivat myös käyttää minkä tahansa kyseisen luokan maakohtaisia alaluokkia. Jäsenvaltiot voivat käyttää maakohtaisia menetelmiä ja puoliintumisaikoja liitteessä III määritettyjen menetelmien ja puoliintumisaikojen oletusarvojen sijasta edellyttäen, että kyseiset menetelmät ja puoliintumisajat määritellään läpinäkyvien ja todennettavien tietojen perusteella ja että käytetyt menetelmät ovat vähintään yhtä yksityiskohtaiset ja tarkat kuin liitteessä III määritetyt.
Puutuotteiden vientituotteiden osalta maakohtaiset tiedot viittaavat maakohtaisiin puoliintumisaikoihin ja puutuotteiden käyttöön tuontimaassa.
Jäsenvaltiot eivät saa käyttää unionin markkinoille saatettujen puutuotteiden osalta maakohtaisia puoliintumisaikoja, jotka poikkeavat tuontijäsenvaltion 3 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti tileissään käyttämistä puoliintumisajoista.
Metsänhävityksestä peräisin olevat puutuotteet on merkittävä tilinpitoon välittömän hajoamismenetelmän perusteella.
3. Jos jäsenvaltiot merkitsevät 3 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisiin tileihinsä hiilidioksidipäästöt (CO2), jotka ovat peräisin kiinteän jätteen käsittelypaikoissa olevista puutuotteista, tilinpidon on perustuttava välittömään hajoamiseen.
4. Jos jäsenvaltiot merkitsevät tileihinsä energiatarkoituksiin kerätyistä puutuotteista aiheutuvat päästöt, niiden on tehtävä myös se välittömän hajoamismenetelmän perusteella.
Jäsenvaltiot voivat, yksinomaan tiedotustarkoituksessa, ilmoittaa toimittamiensa tietojen yhteydessä tiedot unionin ulkopuolelta tuodun energiatarkoituksiin käytettävän puun osuudesta ja asianomaisen puun alkuperämaat.
5. Tuontijäsenvaltio ei pidä tiliä maahantuoduista puutuotteista, olipa niiden alkuperämaa mikä tahansa. Jäsenvaltioiden on näin ollen otettava puutuotteista aiheutuvat päästöt ja poistumat tileissään huomioon ainoastaan, jos kyseiset päästöt ja poistumat ovat peräisin puutuotteista, jotka on poistettu niiden tilinpitoon 3 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti sisällytetyiltä maa-alueilta.
6. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 12 artiklan mukaisesti liitteessä III määritettyjen tietojen tarkistamiseksi, jotta ne vastaisivat UNFCCC:n tai Kioton pöytäkirjan taikka niistä johtuvien tai niitä seuraavien sopimusten elinten säädöksiin tekemiä muutoksia.
8 artikla
Viljelymaan hoitoa, laidunmaan hoitoa, kasvillisuuden palauttamista sekä kosteikkojen kuivatusta ja uudelleenvettämistä koskevat tilinpitosäännöt
1. Kunkin jäsenvaltion on merkittävä viljelymaan ja laidunmaan hoitoa koskeviin tileihinsä näistä toimista aiheutuvat päästöt ja poistumat laskettuina kunkin liitteessä I määritetyn tilinpitokauden päästöinä ja poistumina, joista vähennetään arvo, joka saadaan kertomalla kyseisen tilinpitokauden kattamien vuosien määrä näistä toimista liitteessä VI määritettynä perusvuonna aiheutuneilla kyseisen jäsenvaltion päästöillä ja poistumilla.
2. Jos jäsenvaltio päättää laatia ja ylläpitää kasvillisuuden palauttamista ja/tai kosteikkojen kuivatusta ja uudelleenvettämistä koskevia tilejä, sen on sovellettava 1 kohdassa määritettyä laskentamenetelmää.
9 artikla
Luonnontuhoja koskevat tilinpitosäännöt
1. Jos tämän artiklan 2 ja 5 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät, jäsenvaltiot voivat jättää muusta kuin ihmisen toiminnasta aiheutuvat, luonnontuhoista johtuvat kasvihuonekaasupäästöt 3 artiklan 1 kohdan a, b ja d alakohdan mukaisia tilinpitovelvoitteitaan koskevien laskelmien ulkopuolelle.
2. Jos jäsenvaltiot soveltavat tämän artiklan 1 kohtaa, niiden on laskettava liitteessä VII määritetyn menetelmän mukaisesti taustataso kunkin 3 artiklan 1 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitetun toiminnon osalta. Mainituilla 3 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdilla on oltava yhteinen taustataso. Vaihtoehtoisesti jäsenvaltiot voivat soveltaa läpinäkyvää ja vertailukelpoista maakohtaista menetelmää, käyttäen yhtenäistä ja alun perin täydellistä tiedon aikasarjaa, joka kattaa myös vuodet 1990-2009.
3. Jäsenvaltiot voivat jättää LULUCF-tiliensä ulkopuolelle, joko vuosittain tai kunkin asianomaisen tilinpitokauden lopussa, lähteistä syntyvät muusta kuin ihmisen toiminnasta aiheutuvat kasvihuonekaasupäästöt, jotka ylittävät 2 kohdan mukaisesti lasketun taustatason, kun
a)
kyseiset päästöt ylittävät tiettynä tilinpitokauden vuonna taustatason lisättynä marginaalilla. Jos taustataso lasketaan liitteessä VII määritetyn menetelmän mukaisesti, kyseinen marginaali on yhtä suuri kuin taustatason laskemiseksi käytetyn aikasarjan keskihajonta kaksinkertaisena. Jos taustataso lasketaan käyttäen maakohtaista menetelmää, jäsenvaltioiden on kuvailtava tapa, jolla marginaali on vahvistettu, tapauksissa, joissa tällainen marginaali on tarpeen. Kaikissa käytettävissä menetelmissä on vältettävä oletusta nettohyödystä tilinpitokaudella;
b)
jäsenvaltiot noudattavat 5 kohdan tiedonantovaatimuksia ja raportoivat niiden mukaisesti.
4. Jokaisen jäsenvaltion, joka jättää tilien ulkopuolelle muusta kuin ihmisen toiminnasta aiheutuvat luonnontuhoista syntyvät kasvihuonekaasupäästöt tiettynä tilinpitokauden vuonna, on
a)
jätettävä tilinpitokauden loppuun asti tilinpidon ulkopuolelle kaikki myöhemmät poistumat luonnontuhojen vaurioittamilla maa-alueilla, joilla on syntynyt 3 kohdassa tarkoitettuja päästöjä;
b)
oltava jättämättä tilinpidon ulkopuolelle sellaisista puunkorjuu- ja pelastushakkuutoimista aiheutuneita päästöjä, joita kyseisillä maa-alueilla toteutettiin luonnontuhojen esiintymisen jälkeen;
c)
oltava jättämättä tilinpidon ulkopuolelle päästöjä, jotka aiheutuvat kyseisillä maa-alueilla asianomaisena tilinpitokauden vuonna toteutetusta kulotuksesta;
d)
oltava jättämättä tilinpidon ulkopuolelle päästöjä maa-alueilla, jotka olivat metsänhävityksen kohteena luonnontuhojen esiintymisen jälkeen.
5. Jäsenvaltiot voivat jättää tilinpidon ulkopuolelle muusta kuin ihmisen toiminnasta aiheutuvat luonnontuhoista johtuvat kasvihuonekaasupäästöt ainoastaan, jos ne toimittavat avoimet tiedot, joista käy ilmi,
a)
että kaikki luonnontuhojen asianomaisena raportointivuonna vaurioittamat maa-alueet on yksilöity, mukaan lukien niiden maantieteellinen sijainti, vuosi ja luonnontuhojen lajit;
b)
että luonnontuhojen vaurioittamilla maa-alueilla, joiden osalta päästöt jätettiin tilinpidon ulkopuolelle, ei ole toteutettu minkäänlaista metsänhävitystä asianomaisen tilinpitokauden loppuun mennessä;
c)
millaisia todennettavia menetelmiä ja perusteita käytetään kyseisillä maa-alueilla tehtävän metsänhävityksen määrittämiseksi tilinpitokauden myöhempinä vuosina;
d)
mikäli mahdollista, mitä toimenpiteitä jäsenvaltio toteutti kyseisten luonnontuhojen vaikutusten hallitsemiseksi tai torjumiseksi;
e)
mahdollisuuksien mukaan, mitä toimenpiteitä jäsenvaltio toteutti kyseisten luonnontuhojen vaurioittamien maa-alueiden kunnostamiseksi.
6. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 12 artiklan mukaisesti tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen tiedonantovaatimusten tarkistamiseksi UNFCCC:n tai Kioton pöytäkirjan elinten säädöksiin tekemien tarkistusten huomioon ottamiseksi.
10 artikla
Tiedot LULUCF-toimista
1. Jäsenvaltioiden on viimeistään 18 kuukauden kuluttua kunkin liitteessä I määritetyn tilinpitokauden alkamisesta laadittava ja toimitettava komissiolle erillisenä asiakirjana tai selvästi tunnistettavana osana vähähiilistä kehitystä koskevia, asetuksen (EU) N:o 525/2013 4 artiklassa tarkoitettuja kansallisia vähähiilisiä strategioitaan tai muita LULUCF-sektoriin liittyviä kansallisia strategioita tai suunnitelmia, tiedot niiden nykyisistä ja tulevista LULUCF-toimista, joiden tavoitteena on rajoittaa tai vähentää päästöjä sekä ylläpitää tai lisätä poistumia, jotka aiheutuvat tämän päätöksen 3 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuista toiminnoista. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että laaja joukko sidosryhmiä tulee kuulluksi. Jos jäsenvaltio toimittaa tällaiset tiedot osana asetuksen (EU) N:o 525/2013 mukaisia vähähiilistä kehitystä koskevia strategioita, sovelletaan asianomaista, kyseisessä asetuksessa määritettyä aikataulua.
LULUCF-toimia koskevien tietojen on katettava liitteessä I määritetty asianomainen tilinpitokausi.
2. Jäsenvaltioiden on sisällytettävä LULUCF-toimia koskeviin tietoihinsa vähintään seuraavat tiedot, jotka koskevat kutakin 3 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettua toimintaa:
a)
kuvaus päästöjen ja poistumien aiemmista suuntauksista, mukaan lukien mahdollisuuksien mukaan järkevästi rekonstruoitavissa olevat historialliset kehityssuunnat;
b)
päästöjä ja poistumia koskevat ennusteet tilinpitokaudeksi;
c)
analyysi päästöjen rajoittamista tai vähentämistä sekä poistumien ylläpitämistä tai lisäämistä koskevista mahdollisuuksista;
d)
luettelo kansallisten olosuhteiden huomioimisen kannalta asianmukaisimmista toimenpiteistä, tarvittaessa muun muassa liitteessä IV määritetyt ohjeelliset toimenpiteet mukaan lukien, joita jäsenvaltio suunnittelee tai jotka on määrä panna täytäntöön hillitsemismahdollisuuksien hyödyntämiseksi, jos niitä on c alakohdassa tarkoitetun analyysin mukaisesti määritetty;
e)
nykyiset ja suunnitellut politiikat d alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien määrällinen tai laadullinen kuvaus kyseisten toimenpiteiden oletetusta vaikutuksesta päästöihin ja poistumiin, ottaen huomioon muut LULUCF-sektoriin liittyvät politiikat ja toimenpiteet;
f)
ohjeelliset aikataulut d alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden hyväksymiseksi ja täytäntöönpanemiseksi.
3. Komissio voi tarjota jäsenvaltioille ohjausta ja teknistä apua tiedonvaihdon helpottamiseksi.
Komissio voi jäsenvaltioita kuullen yhdistää kaikkien jäsenvaltioiden LULUCF-toimia koskeviin tietoihin liittyvät havaintonsa helpottaakseen tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä.
4. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään kunkin tilinpitokauden puolivälissä ja kunkin liitteessä I määritetyn tilinpitokauden lopussa raportti, jossa kuvaillaan niiden LULUCF-toimien täytäntöönpanossa saavutettua edistystä.
Komissio voi julkaista yhteenvetokertomuksen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen raporttien pohjalta.
Jäsenvaltioiden on saatettava LULUCF-toimiaan koskevat tiedot ja ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut raportit yleisön saataville kolmen kuukauden kuluessa niiden toimittamisesta komissiolle.
11 artikla
Uudelleentarkastelu
Komissio tarkastelee tämän päätöksen tilinpitosääntöjä uudelleen UNFCCC:n tai Kioton pöytäkirjan elinten tekemien asiaankuuluvien päätösten tai muun unionin oikeuden mukaisesti tai, jos tällaisia päätöksiä ei ole tehty, viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2017, ja esittää tarvittaessa ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
12 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
2. Siirretään 2 artiklan 2 kohdassa, 2 artiklan 3 kohdassa, 4 artiklan 8 kohdassa, 6 artiklan 9 kohdassa, 7 artiklan 6 kohdassa ja 9 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle kahdeksan vuoden ajaksi 8 päivänä heinäkuuta 2013. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen kahdeksan vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 2 artiklan 2 kohdassa, 2 artiklan 3 kohdassa, 4 artiklan 8 kohdassa, 6 artiklan 9 kohdassa, 7 artiklan 6 kohdassa ja 9 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Edellä olevien 2 artiklan 2 kohdan, 2 artiklan 3 kohdan, 4 artiklan 8 kohdan, 6 artiklan 9 kohdan, 7 artiklan 6 kohdan ja 9 artiklan 6 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei kumpikaan ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
13 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
14 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Strasbourgissa 21 päivänä toukokuuta 2013.