KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2015/347
af 2. marts 2015
om uoverensstemmelse mellem visse mål i de nationale planer eller planerne for funktionelle luftrumsblokke, der er fremlagt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004, og de EU-dækkende præstationsmål for den anden referenceperiode og om fremsættelse af henstillinger om revision af disse mål
(meddelt under nummer C(2015) 1263)
(kun den bulgarske, den franske, den græske, den italienske, den kroatiske, den maltesiske, den nederlandske, den portugisiske, den rumænske, den slovakiske, den slovenske, den spanske, den tjekkiske, den tyske og den ungarske udgave er autentiske)
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (»rammeforordningen«) (1), særlig artikel 11, stk. 3, litra c), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Medlemsstaterne skal i henhold til forordning (EF) nr. 549/2004 vedtage nationale planer eller planer for funktionelle luftrumsblokke, herunder bindende nationale mål eller mål for de funktionelle luftrumsblokke, som sikrer overensstemmelse med de EU-dækkende præstationsmål. Forordningen fastsætter også, at Kommissionen under anvendelse af vurderingskriterierne i forordningens artikel 11, stk. 6, litra d), skal vurdere, om disse mål er i overensstemmelse med de EU-dækkende præstationsmål, og at Kommissionen kan vælge at fremsætte henstillinger, hvis vurderingskriterierne ikke er opfyldt. Der er fastsat detaljerede bestemmelser herfor i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013 (2).
(2)
Ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/132/EU (3) er der vedtaget EU-dækkende præstationsmål for de centrale præstationsområder flyvesikkerhed, miljø, kapacitet og omkostningseffektivitet for den anden referenceperiode 2015-2019.
(3)
Medlemsstaterne indgav præstationsplaner for de funktionelle luftrumsblokke inden den 1. juli 2014. En række af de første planer havde udelukkende form af et udkast. Derudover blev en del planer efterfølgende ændret ved tillæg eller berigtigelser, hvoraf den seneste er dateret den 9. januar 2015. Kommissionen har i sin vurdering taget udgangspunkt i de nyeste oplysninger, den har modtaget.
(4)
Præstationsvurderingsorganet, som har til opgave at bistå Kommissionen i gennemførelsen af præstationsordningen, jf. artikel 3 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013, fremlagde sin første vurderingsrapport for Kommissionen den 7. oktober 2014 og en ajourført udgave af denne rapport den 15. december 2014. Kommissionen har modtaget yderligere rapporter fra præstationsvurderingsorganet, som er baseret på oplysninger fra de nationale tilsynsmyndigheder om overvågningen af de præstationsplaner og mål, der er fremlagt i overensstemmelse med artikel 18, stk. 4, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013.
(5)
Med hensyn til det centrale præstationsområde kapacitet er der i henhold til princippet i punkt 4 i bilag IV til gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013 foretaget en vurdering af overensstemmelsen af medlemsstaternes fremlagte mål for overflyvnings-ATFM-forsinkelse ved at anvende de respektive FAB-referenceværdier for kapacitet, som er beregnet af netforvalteren og fastsat i den seneste version af netoperationsplanen (2014-2018/19) fra juni 2014 (»netoperationsplanen«), og som, når de anvendes, sikrer, at EU-dækkende præstationsmål nås på EU-niveau. Vurderingen har vist, at målene for Belgien, Luxembourg, Frankrig, Tyskland og Nederlandene for FABEC, Østrig, Tjekkiet, Kroatien, Ungarn, Slovenien og Slovakiet for FABCE, Cypern, Italien, Grækenland og Malta for Blue Med FAB, Bulgarien og Rumænien for Danube FAB, og Portugal og Spanien for SW FAB ikke stemmer overens med de respektive referenceværdier og derfor ikke stemmer overens med det pågældende EU-dækkende præstationsmål.
(6)
Med hensyn til det centrale præstationsområde omkostningseffektivitet er der i henhold til principperne i punkt 5 sammenholdt med punkt 1 i bilag IV til gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013 foretaget en vurdering af de af medlemsstaterne fremlagte mål udtrykt i fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger ved at tage højde for tendensen for de fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i den anden referenceperiode og den samlede periode (første og anden referenceperiode, 2012-2019), antallet af tjenesteenheder (trafikprognose) samt niveauet for fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger sammenlignet med medlemsstater med lignende operationelle og økonomiske vilkår. Vurderingen har vist, at de mål, der er fremlagt af Østrig og Slovakiet for FABCE, Belgien, Luxembourg, Frankrig, Tyskland og Nederlandene for FABEC og Italien for Blue Med FAB, ikke stemmer overens med det relevante EU-dækkende præstationsmål af nedenstående årsager.
(7)
Østrig har baseret sine mål på en planlagt nedbringelse af de fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i den anden referenceperiode med gennemsnitligt 3,5 % om året. Selv om dette er en smule over målet for nedbringelsen af de gennemsnitlige fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger på EU-niveau i den anden referenceperiode (- 3,3 % om året), ligger Østrigs planlagte nedbringelse i den samlede periode (første og anden referenceperiode) under tendensen på EU-niveau (- 1,1 % om året sammenlignet med - 1,7 % om året). Desuden er målene baseret på de planlagte fastlagte overflyvningsomkostninger ved begyndelsen af den anden referenceperiode, som ligger 8 % over de faktiske overflyvningsomkostninger i 2013. Som følge heraf er der, da målene for den anden referenceperiode blev fastlagt, ikke taget tilstrækkelig højde for forbedringen af omkostningseffektiviteten i den første referenceperiode. Derudover er målet for 2019 baseret på planlagte fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger, som ligger væsentligt over (+ 20 %) de gennemsnitlige fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i medlemsstater med operationelle og økonomiske vilkår, der ligner Østrigs, og omtrent 19 % over det EU-dækkende præstationsmål i 2019.
(8)
Slovakiet har baseret sine mål på en planlagt nedbringelse af de fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i den anden referenceperiode med gennemsnitligt 2,6 % om året. Dette er under målet om en nedbringelse af de gennemsnitlige fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger på EU-niveau i den anden referenceperiode (- 3,3 % om året). Selv om nedbringelsen af de planlagte fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i den samlede periode (første og anden referenceperiode) ligger en smule over tendensen på EU-niveau (- 2,1 % om året sammenlignet med - 1,7 % om året), er målet for 2019 baseret på planlagte fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger, som ligger væsentligt over (+ 18,6 %) de gennemsnitlige fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i medlemsstater med operationelle og økonomiske vilkår miljø, der ligner Slovakiets.
(9)
Belgien og Luxembourg har en fælles afgiftszone. Deres mål er baseret på en planlagt nedbringelse af de fastlagte overflyvningomkostninger i den anden referenceperiode med blot 0,2 % om året i gennemsnit. Dette er væsentligt under målet om en nedbringelse af de gennemsnitlige fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger på EU-niveau i den anden referenceperiode (- 3,3 % om året). Dertil kommer, at de planlagte fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i den samlede periode (første og anden referenceperiode) ikke aftager i tråd med tendensen på EU-plan (- 0,4 % sammenlignet med - 1,7 %). Derudover er målet for 2019 baseret på planlagte fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger, som ligger over (+ 3,7 %) de gennemsnitlige fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i medlemsstater med operationelle og økonomiske vilkår, der ligner Belgiens og Luxembourgs, og omtrent 27 % over det EU-dækkende præstationsmål i 2019.
(10)
Hvad angår Frankrig, har landet baseret sine mål på en planlagt nedbringelse af de fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i den anden referenceperiode med kun 0,7 % om året i gennemsnit. Dette er væsentligt under målet om en nedbringelse af de gennemsnitlige fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger på EU-niveau i den anden referenceperiode (- 3,3 % om året). Dertil kommer, at de planlagte fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i den samlede periode (første og anden referenceperiode) ikke aftager i tråd med tendensen på EU-plan (- 0,2 % sammenlignet med - 1,7 %). Derudover er målene baseret på de planlagte fastlagte overflyvningsomkostninger ved begyndelsen af den anden referenceperiode, som ligger 6,2 % over de faktiske overflyvningsomkostninger i 2013. Som følge heraf er der, da målene for den anden referenceperiode blev fastlagt, ikke taget tilstrækkelig højde for forbedringen af omkostningseffektiviteten i den første referenceperiode. Selv om målet for 2019 er baseret på planlagte fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger, som ligger en smule under (- 2,8 %) de gennemsnitlige fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i medlemsstater med operationelle og økonomiske vilkår, der ligner Frankrigs, ligger de omtrent 23 % over det EU-dækkende præstationsmål i 2019.
(11)
Tyskland har baseret sine mål på en planlagt nedbringelse af de fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i den anden referenceperiode med gennemsnitligt 1,1 % om året. Dette er væsentligt under målet om en nedbringelse af de gennemsnitlige fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger på EU-niveau i den anden referenceperiode (- 3,3 % om året). Dertil kommer, at de planlagte fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i den samlede periode (første og anden referenceperiode) ikke aftager i tråd med tendensen på EU-plan (+ 0,7 % sammenlignet med - 1,7 %), men nærmere er tiltagende. Målet for 2019 er baseret på planlagte fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i 2019, som er væsentligt over (+ 26,6 %) de gennemsnitlige fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i medlemsstater med operationelle og økonomiske vilkår, der ligner Tysklands, og ligger omtrent 52 % over det EU-dækkende præstationsmål i 2019.
(12)
Hvad angår Nederlandene, har landet baseret sine mål på en planlagt nedbringelse af de fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i den anden referenceperiode med gennemsnitligt kun 0,3 % om året. Dette er væsentligt under målet om en nedbringelse af de gennemsnitlige fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger på EU-niveau i den anden referenceperiode (-3,3 % om året). Dertil kommer, at de planlagte fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i den samlede periode (første og anden referenceperiode) ikke aftager i tråd med tendensen på EU-plan (- 0,3 % sammenlignet med - 1,7 %). Mens målet for 2019 er baseret på planlagte fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger, som er en smule under de gennemsnitlige fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i medlemsstater med operationelle og økonomiske vilkår, der ligner Nederlandenes (- 3,7 %), ligger de omtrent 18 % over det EU-dækkende præstationsmål i 2019.
(13)
Italien har baseret sine mål på en planlagt nedbringelse af de fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i den anden referenceperiode med gennemsnitligt 2,8 % om året. Dette stemmer ikke overens med målet om en nedbringelse af de gennemsnitlige fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger på EU-niveau i den anden referenceperiode (- 3,3 % om året). Dertil kommer, at Italiens planlagte fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i den samlede periode (første og anden referenceperiode) ikke aftager i tråd med tendensen på EU-plan (- 1,4 % sammenlignet med - 1,7 %). Målet for 2019 er desuden baseret på planlagte fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger, som er væsentligt over (+ 16,6 %) de gennemsnitlige fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger i medlemsstater med operationelle og økonomiske vilkår, der ligner Italiens, og ligger omtrent 25 % over det EU-dækkende præstationsmål i 2019.
(14)
Kommissionen bør følgelig fremsætte henstillinger om de nødvendige foranstaltninger, som de pågældende medlemsstater skal træffe for at sikre, at deres nationale tilsynsmyndigheder fremlægger forslag om reviderede præstationsmål med henblik på at rette de uoverensstemmelser, der er konstateret i nærværende afgørelse. Ifølge forordning (EF) nr. 549/2004 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013 er det efterfølgende op til de berørte medlemsstater at vedtage reviderede præstationsmål og underrette Kommissionen herom inden fire måneder efter meddelelsen af denne afgørelse.
(15)
For at rette op på uoverensstemmelserne med hensyn til det centrale præstationsområde kapacitet bør det sikres, at de reviderede præstationsmål som minimum stemmer overens med FAB-referenceværdierne for kapacitet som fastsat i netoperationsplanen. Hvis netoperationsplanen omfatter afhjælpende eller afbødende foranstaltninger, der har til formål at sørge for, at de relevante FAB-referenceværdier overholdes, bør revisionen af præstationsmålene for de pågældende medlemsstater tage højde for sådanne foranstaltninger.
(16)
For at rette op på uoverensstemmelserne med hensyn til det centrale præstationsområde omkostningseffektivitet, hvad angår Østrig, Slovakiet, Belgien, Luxembourg, Frankrig, Tyskland og Italien, bør præstationsmålene for omkostningseffektivitet udtrykt i fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger nedjusteres, så de er på niveau med nedbringelsen af de gennemsnitlige fastlagte overflyvningomkostninger på EU-niveau i den anden referenceperiode og i den samlede periode (første og anden referenceperiode).
(17)
Når præstationsmålene for omkostningseffektivitet revideres, bør de relevante trafikprognoser, som disse mål bygger på, ligeledes revideres. Hvad angår Belgien, Luxembourg, Frankrig, Tyskland og Nederlandene bør de skønnede tjenesteenheder i den anden referenceperiode øges set i lyset af den øgede trafik, der blev observeret i 2014. Italien bør på baggrund af de faktiske trafiktal derimod reducere sine skønnede tjenesteenheder i den anden referenceperiode.
(18)
Kommissionen har i henhold til artikel 14, stk. 3, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013 hørt de pågældende medlemsstater om henstillingerne i denne afgørelse.
(19)
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Fælles Luftrum -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Målene i de præstationsplaner, der er fremlagt i henhold til forordning (EF) nr. 549/2004, og som er opført i bilaget, stemmer ikke overens med de EU-dækkende præstationsmål for anden referenceperiode, der er fastsat i gennemførelsesafgørelse 2014/132/EU.
Artikel 2
Følgende lande bør træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at deres nationale tilsynsmyndigheder udarbejder reviderede præstationsmål i overensstemmelse med artikel 3 og 4: Østrig, Tjekkiet, Kroatien, Ungarn, Slovenien og Slovakiet for så vidt angår FABCE, Belgien, Luxembourg, Frankrig, Tyskland og Nederlandene for så vidt angår FABEC, Cypern, Italien, Grækenland og Malta for så vidt angår Blue Med FAB, Bulgarien og Rumænien for så vidt angår Danube FAB, og Portugal og Spanien for så vidt angår SW FAB.
Artikel 3
Præstationsmålene for det centrale præstationsområde kapacitet fremlagt af Østrig, Tjekkiet, Kroatien, Ungarn, Slovenien og Slovakiet for FABCE, Belgien, Luxembourg, Frankrig, Tyskland og Nederlandene for FABEC, Cypern, Italien, Grækenland og Malta for Blue Med FAB, Bulgarien og Rumænien for Danube FAB, og Portugal og Spanien for SW FAB, skal nedjusteres. Målene skal som minimum stemme overens med de respektive FAB-referenceværdier, som er fastsat i netoperationsplanen. Hvis netoperationsplanen fastsætter afhjælpende foranstaltninger, bør der tages højde for disse foranstaltninger, når præstationsmålene revideres.
Artikel 4
De præstationsmål for det centrale præstationsområde omkostningseffektivitet udtrykt i fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger, der er fremlagt af Østrig og Slovakiet for FABCE, af Belgien, Luxembourg, Frankrig, Tyskland og Nederlandene for FABEC og af Italien for Blue Med FAB, nedjusteres til et niveau, som stemmer overens med nedbringelsen af de gennemsnitlige fastlagte overflyvningsenhedsomkostninger på EU-niveau i den anden referenceperiode og, hvor dette ikke allerede er tilfældet, i den samlede periode (første og anden referenceperiode). Disse nedjusteringer bør omfatte en nedbringelse af de fastlagte overflyvningsomkostninger i den anden referenceperiode og for Belgien, Luxembourg, Frankrig, Nederlandene og Italien en revision af den forventede trafik udtrykt i tjenesteenheder.
Artikel 5
Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Belgien, Republikken Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Forbundsrepublikken Tyskland, Den Hellenske Republik, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik, Republikken Kroatien, Den Italienske Republik, Republikken Cypern, Storhertugdømmet Luxembourg, Ungarn, Republikken Malta, Kongeriget Nederlandene, Republikken Østrig, Den Portugisiske Republik, Rumænien, Republikken Slovenien og Den Slovakiske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 2. marts 2015.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/347,
annettu 2 päivänä maaliskuuta 2015,
tiettyjen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti esitettyihin kansallisiin tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskeviin suunnitelmiin sisältyvien tavoitteiden yhteensopimattomuudesta toiselle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa sekä suosituksista kyseisten tavoitteiden tarkistamiseksi
(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 1263)
(Ainoastaan bulgarian-, tšekin-, saksan-, kreikan-, espanjan-, ranskan-, kroaatin-, italian-, maltan-, unkarin-, hollannin-, portugalin-, romanian-, slovakin- ja sloveeninkieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus) (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaan jäsenvaltioiden on hyväksyttävä kansalliset tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevat suunnitelmat, mukaan luettuina sitovat kansalliset tavoitteet tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevat tavoitteet, ja varmistettava niiden yhteensopivuus unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. Mainitussa asetuksessa säädetään lisäksi, että komissio arvioi näiden tavoitteiden yhteensopivuuden käyttämällä asetuksen 11 artiklan 6 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja arviointiperusteita ja että komissio voi päättää antaa suosituksia, jos se toteaa, etteivät tavoitteet ole arviointiperusteiden mukaisia. Tätä koskevat yksityiskohtaiset säännöt on vahvistettu komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 390/2013 (2).
(2)
Unionin laajuiset suorituskykytavoitteet suorituskyvyn kannalta keskeisillä osa-alueilla turvallisuus, ympäristö, kapasiteetti ja kustannustehokkuus vahvistettiin toiselle viitejaksolle (2015-2019) komission täytäntöönpanopäätöksellä 2014/132/EU (3).
(3)
Jäsenvaltiot esittivät komissiolle suorituskykysuunnitelmansa, jotka kaikki koskivat toiminnallisia ilmatilan lohkoja, 1 päivään heinäkuuta 2014 mennessä. Useissa tapauksissa alun perin esitetty suunnitelma oli vasta luonnoksen asteella. Lisäksi monia suunnitelmia muutettiin myöhemmin lisäyksillä tai oikaisuilla, joista viimeisin on päivätty 9 päivänä tammikuuta 2015. Komissio on tehnyt arviointinsa viimeisimpien saatujen tietojen pohjalta.
(4)
Suorituskyvyn tarkastuselin, jonka tehtävänä on avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 3 artiklan mukaisesti, antoi komissiolle alustavan arviointikertomuksen 7 päivänä lokakuuta 2014 ja kertomuksen päivitetyn version 15 päivänä joulukuuta 2014. Komissio sai lisäksi suorituskyvyn tarkastuselimeltä raportit, jotka perustuvat kansallisilta valvontaviranomaisilta täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti saatuihin tietoihin suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden seurannasta.
(5)
Kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella tavoitteet, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet ilmaliikennevirtojen sääntelystä reitillä johtuvalle viivästykselle, on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 liitteessä IV olevan 4 kohdassa vahvistetun periaatteen mukaisesti käyttämällä vastaavia verkon hallinnoijan laskemia ja verkon operaatiosuunnitelman (2014-2018/2019), jäljempänä ’verkon operaatiosuunnitelma’, viimeisimmässä kesäkuussa 2014 vahvistetussa versiossa esitettyjä toiminnallisten ilmatilan lohkojen kapasiteetin viitearvoja, jotka sovellettuina varmistavat unionin tasolla, että unionin laajuinen suorituskykytavoite saavutetaan. Kyseinen arviointi osoitti, että Belgian, Luxemburgin, Ranskan, Saksan ja Alankomaiden (FABEC), Itävallan, Kroatian, Tšekin, Unkarin, Slovenian ja Slovakian (FABCE), Kyproksen, Kreikan, Italian ja Maltan (Blue Med FAB), Bulgarian ja Romanian (Danube FAB) sekä Portugalin ja Espanjan (SW FAB) esittämät tavoitteet eivät ole vastaavien viitearvojen mukaisia eivätkä näin ollen yhteensopivia unionin laajuisen suorituskykytavoitteen kanssa.
(6)
Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella tavoitteet, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet reitinaikaisina määritettyinä yksikkökustannuksina, on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 liitteessä IV olevassa 5 kohdassa, luettuna yhdessä sen 1 kohdan kanssa, vahvistettujen periaatteiden mukaisesti ottaen huomioon reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten kehitys toisen viitejakson sekä ensimmäisen ja toisen viitejakson muodostaman kokonaisjakson (2012-2019) aikana, palveluyksiköiden määrä (liikenne-ennuste) ja reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten taso verrattuna jäsenvaltioihin, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö. Kyseinen arviointi osoitti, että Itävallan ja Slovakian (FABCE), Belgian, Luxemburgin, Ranskan, Saksan ja Alankomaiden (FABEC) ja Italian (Blue Med FAB) esittämät tavoitteet eivät ole yhteensopivia unionin laajuisen suorituskykytavoitteen kanssa seuraavassa mainituista syistä.
(7)
Itävallan tavoitteet perustuvat sen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suunniteltuun vähentämiseen toisen viitejakson aikana keskimäärin 3,5 prosentilla vuodessa. Vaikka tämä on hieman enemmän kuin tavoitteena oleva unionin laajuinen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten keskimääräinen vähennys toisen viitejakson aikana (- 3,3 prosenttia/vuosi), Itävallan suunnittelema vähennys jää ensimmäisen ja toisen viitejakson muodostaman kokonaisjakson aikana alle unionin laajuisen tason (- 1,1 prosenttia/vuosi v. - 1,7 prosenttia/vuosi). Lisäksi tavoitteet perustuvat toisen viitejakson alun suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin kustannuksiin, jotka ovat 8 prosenttia suuremmat kuin vuodelta 2013 raportoidut todelliset reitinaikaiset kustannukset. Näin ollen ensimmäisellä viitejaksolla toteutunutta kustannustehokkuuden parantumista ei ole otettu riittävästi huomioon asetettaessa tavoitteita toiselle viitejaksolle. Lisäksi vuoden 2019 tavoite perustuu suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin yksikkökustannuksiin, jotka ovat huomattavasti (+ 20 prosenttia) suuremmat kuin keskimääräiset reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset jäsenvaltioissa, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö kuin Itävallassa, ja noin 19 prosenttia suuremmat kuin unionin laajuinen suorituskykytavoite vuonna 2019.
(8)
Slovakian tavoitteet perustuvat sen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suunniteltuun vähentämiseen toisen viitejakson aikana keskimäärin 2,6 prosentilla vuodessa. Tämä on vähemmän kuin unionin laajuiseksi tavoitteeksi toiselle viitejaksolle asetettu keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennys (- 3,3 prosenttia/vuosi). Vaikka suunniteltujen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennys ensimmäisen ja toisen viitejakson muodostaman kokonaisjakson aikana ylittää hieman kehityksen unionin laajuisella tasolla (- 2,1 prosenttia/vuosi v. - 1,7 prosenttia/vuosi), vuoden 2019 tavoite perustuu suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin yksikkökustannuksiin, jotka ovat huomattavasti (+ 18,6 prosenttia) suuremmat kuin keskimääräiset reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset jäsenvaltioissa, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö kuin Slovakiassa.
(9)
Belgialla ja Luxemburgilla on yhteinen maksuvyöhyke. Niiden tavoitteet perustuvat reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suunniteltuun vähentämiseen toisen viitejakson aikana keskimäärin vain 0,2 prosentilla vuodessa. Tämä on huomattavasti vähemmän kuin unionin laajuiseksi tavoitteeksi toiselle viitejaksolle asetettu keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennys (- 3,3 prosenttia/vuosi). Suunnitellut reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset eivät myöskään ensimmäisen ja toisen viitejakson muodostaman kokonaisjakson aikana vähene linjassa unionin laajuisen kehityksen kanssa (- 0,4 prosenttia v. - 1,7 prosenttia). Lisäksi vuoden 2019 tavoite perustuu suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin yksikkökustannuksiin, jotka ovat (+ 3,7 prosenttia) suuremmat kuin keskimääräiset reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset jäsenvaltioissa, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö kuin Belgiassa ja Luxemburgissa, ja noin 27 prosenttia suuremmat kuin unionin laajuinen suorituskykytavoite vuonna 2019.
(10)
Ranskan tavoitteet perustuvat sen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suunniteltuun vähentämiseen toisen viitejakson aikana keskimäärin vain 0,7 prosentilla vuodessa. Tämä on huomattavasti vähemmän kuin unionin laajuiseksi tavoitteeksi toiselle viitejaksolle asetettu keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennys (- 3,3 prosenttia/vuosi). Suunnitellut reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset eivät myöskään ensimmäisen ja toisen viitejakson muodostaman kokonaisjakson aikana vähene linjassa unionin laajuisen kehityksen kanssa (- 0,2 prosenttia v. - 1,7 prosenttia). Lisäksi tavoitteet perustuvat toisen viitejakson alun suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin kustannuksiin, jotka ovat 6,2 prosenttia suuremmat kuin vuodelta 2013 raportoidut todelliset reitinaikaiset kustannukset. Näin ollen ensimmäisellä viitejaksolla toteutunutta kustannustehokkuuden parantumista ei ole otettu riittävästi huomioon asetettaessa tavoitteita toiselle viitejaksolle. Vaikka vuoden 2019 tavoite perustuu suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin yksikkökustannuksiin, jotka alittavat hieman (- 2,8 prosenttia) keskimääräiset reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset jäsenvaltioissa, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö kuin Ranskassa, ne ovat noin 23 prosenttia suuremmat kuin unionin laajuinen suorituskykytavoite vuonna 2019.
(11)
Saksan tavoitteet perustuvat sen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suunniteltuun vähentämiseen toisen viitejakson aikana keskimäärin 1,1 prosentilla vuodessa. Tämä on huomattavasti vähemmän kuin unionin laajuiseksi tavoitteeksi toiselle viitejaksolle asetettu keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennys (- 3,3 prosenttia/vuosi). Reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset eivät myöskään ensimmäisen ja toisen viitejakson muodostaman kokonaisjakson aikana vähene linjassa unionin laajuisen kehityksen kanssa vaan päinvastoin nousevat (+ 0,7 prosenttia v. - 1,7 prosenttia). Lisäksi vuoden 2019 tavoite perustuu vuoden 2019 suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin yksikkökustannuksiin, jotka ovat huomattavasti (+ 26,6 prosenttia) suuremmat kuin keskimääräiset reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset jäsenvaltioissa, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö kuin Saksassa, ja noin 52 prosenttia suuremmat kuin unionin laajuinen suorituskykytavoite vuonna 2019.
(12)
Alankomaiden tavoitteet perustuvat sen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suunniteltuun vähentämiseen toisen viitejakson aikana keskimäärin vain 0,3 prosentilla vuodessa. Tämä on huomattavasti vähemmän kuin unionin laajuiseksi tavoitteeksi toiselle viitejaksolle asetettu keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennys (- 3,3 prosenttia/vuosi). Suunnitellut reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset eivät myöskään ensimmäisen ja toisen viitejakson muodostaman kokonaisjakson aikana vähene linjassa unionin laajuisen kehityksen kanssa (- 0,3 prosenttia v. - 1,7 prosenttia). Vaikka vuoden 2019 tavoite perustuu suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin yksikkökustannuksiin, jotka alittavat hieman keskimääräiset reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset jäsenvaltioissa, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö kuin Alankomaissa (- 3,7 prosenttia), ne ovat noin 18 prosenttia suuremmat kuin unionin laajuinen suorituskykytavoite vuonna 2019.
(13)
Italian tavoitteet perustuvat sen reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten suunniteltuun vähentämiseen toisen viitejakson aikana keskimäärin 2,8 prosentilla vuodessa. Tämä ei ole linjassa unionin laajuiseksi tavoitteeksi toiselle viitejaksolle asetetun keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennyksen kanssa (- 3,3 prosenttia/vuosi). Italian suunnitellut reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset eivät myöskään ensimmäisen ja toisen viitejakson muodostaman kokonaisjakson aikana vähene linjassa unionin laajuisen kehityksen kanssa (- 1,4 prosenttia v. - 1,7 prosenttia). Lisäksi vuoden 2019 tavoite perustuu suunniteltuihin reitinaikaisiin määritettyihin yksikkökustannuksiin, jotka ovat huomattavasti (+ 16,6 prosenttia) suuremmat kuin keskimääräiset reitinaikaiset määritetyt yksikkökustannukset jäsenvaltioissa, joilla on samankaltainen toiminta- ja talousympäristö kuin Italiassa, ja noin 25 prosenttia suuremmat kuin unionin laajuinen suorituskykytavoite vuonna 2019.
(14)
Tästä syystä on asianmukaista, että komissio antaa suosituksia toimenpiteistä, jotka kyseisten jäsenvaltioiden on tarpeen toteuttaa sen varmistamiseksi, että niiden kansalliset valvontaviranomaiset ehdottavat tarkistettuja suorituskykytavoitteita, joissa otetaan huomioon tässä päätöksessä mainitut yhteensopimattomuudet. Asetuksen (EY) N:o 549/2004 ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 mukaan kyseisten jäsenvaltioiden on sen jälkeen hyväksyttävä tarkistetut suorituskykytavoitteet ja ilmoitettava niistä komissiolle neljän kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta.
(15)
Yhteensopimattomuuksien korjaamiseksi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella olisi varmistettava, että tarkistetut suorituskykytavoitteet ovat vähintään verkon operaatiosuunnitelmassa esitettyjen toiminnallisten ilmatilan lohkojen kapasiteetin viitearvojen mukaisia. Jos verkon operaatiosuunnitelma sisältää korjaavia tai lieventäviä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa asianmukaisten toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskevien viitearvojen noudattaminen, asianomaisten jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon kyseiset toimenpiteet suorituskykytavoitteita tarkistaessaan.
(16)
Jotta voidaan korjata yhteensopimattomuudet kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella Itävallan, Slovakian, Belgian, Luxemburgin, Ranskan, Saksan ja Italian osalta, reitinaikaisina määritettyinä yksikkökustannuksina ilmaistuja kustannustehokkuuden suorituskykytavoitteita olisi tarkistettava alaspäin siten, että ne ovat linjassa keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennyksen kanssa unionin tasolla toisen viitejakson aikana ja ensimmäisen ja toisen viitejakson muodostaman kokonaisjakson aikana.
(17)
Lisäksi kustannustehokkuuden suorituskykytavoitteiden tarkistamisen yhteydessä olisi myös tarkistettava liikenne-ennusteita, joihin kyseiset tavoitteet perustuvat. Belgian, Luxemburgin, Ranskan, Saksan, ja Alankomaiden toiselle viitejaksolle ennakoituja palveluyksiköitä olisi lisättävä ottaen huomioon vuonna 2014 todettu liikenteen kasvu. Italian olisi sen sijaan vähennettävä toiselle viitejaksolle ennakoituja palveluyksiköitään tosiasiallisen liikenteen määrän vuoksi.
(18)
Komissio on kuullut asianomaisia jäsenvaltioita tässä päätöksessä esitetyistä suosituksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 390/2013 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(19)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhtenäisen ilmatilan komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimitettuihin suorituskykysuunnitelmiin sisältyvät tavoitteet, jotka mainitaan liitteessä, eivät ole yhteensopivia täytäntöönpanopäätöksessä 2014/132/EU toiselle viitejaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.
2 artikla
Itävallan, Tšekin, Kroatian, Unkarin, Slovenian ja Slovakian (FABCE), Belgian, Luxemburgin, Ranskan, Saksan ja Alankomaiden (FABEC), Kyproksen, Italian, Kreikan ja Maltan (Blue Med FAB), Bulgarian ja Romanian (Danube FAB) sekä Portugalin ja Espanjan (SW FAB) olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että niiden kansalliset valvontaviranomaiset ehdottavat tarkistettuja suorituskykytavoitteita 3 ja 4 artiklan mukaisesti.
3 artikla
Itävallan, Kroatian, Tšekin, Unkarin, Slovenian ja Slovakian (FABCE), Belgian, Luxemburgin, Ranskan, Saksan ja Alankomaiden (FABEC), Kyproksen, Kreikan, Italian ja Maltan (Blue Med FAB), Bulgarian ja Romanian (Danube FAB) sekä Portugalin ja Espanjan (SW FAB) kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella esittämiä suorituskykytavoitteita olisi tarkistettava alaspäin. Kyseisten tavoitteiden olisi oltava vähintään verkon operaatiosuunnitelmassa esitettyjen vastaavien toiminnallisten ilmatilan lohkojen kapasiteetin viitearvojen mukaisia. Jos verkon operaatiosuunnitelma sisältää korjaavia tai lieventäviä toimenpiteitä, kyseiset toimenpiteet olisi otettava huomioon suorituskykytavoitteita tarkistettaessa.
4 artikla
Itävallan ja Slovakian (FABCE), Belgian, Luxemburgin, Ranskan, Saksan ja Alankomaiden (FABEC) ja Italian (Blue Med FAB) kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella esittämiä reitinaikaisina määritettyinä yksikkökustannuksina ilmaistuja suorituskykytavoitteita olisi tarkistettava alaspäin siten, että ne ovat linjassa keskimääräisten reitinaikaisten määritettyjen yksikkökustannusten vähennyksen kanssa unionin tasolla toisen viitejakson aikana ja, jos tähän ei ole vielä päästy, ensimmäisen ja toisen viitejakson muodostaman kokonaisjakson aikana. Tämän alaspäin tarkistamisen yhteydessä olisi vähennettävä reitinaikaisia määritettyjä kustannuksia toiselle viitejaksolle sekä Belgian, Luxemburgin, Ranskan, Saksan, Alankomaiden ja Italian osalta tarkistettava palveluyksikköinä ilmaistua liikenne-ennustetta.
5 artikla
Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle, Bulgarian tasavallalle, Tšekin tasavallalle, Saksan liittotasavallalle, Helleenien tasavallalle, Espanjan kuningaskunnalle, Ranskan tasavallalle, Kroatian tasavallalle, Italian tasavallalle, Kyproksen tasavallalle, Luxemburgin suurherttuakunnalle, Unkarille, Maltan tasavallalle, Alankomaiden kuningaskunnalle, Itävallan tasavallalle, Portugalin tasavallalle, Romanialle, Slovenian tasavallalle ja Slovakian tasavallalle.
Tehty Brysselissä 2 päivänä maaliskuuta 2015.