EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1287/2013
af 11. december 2013
om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1639/2006/EF
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 173 og 195,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter den almindelige lovgivningsprocedure, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Kommissionen vedtog en meddelelse med titlen "Europa 2020 - en strategi for en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" i marts 2010 ("Europa 2020-strategien"). Meddelelsen blev godkendt af Det Europæiske Råd i juni 2010. Europa 2020-strategien er en reaktion på den økonomiske krise og tager sigte på at forberede Unionen på det næste årti. Den indeholder fem ambitiøse målsætninger for klima og energi, beskæftigelse, innovation, uddannelse og social inklusion, der skal nås inden udgangen af 2020, og identificerer fem centrale drivkræfter for vækst, der har til formål at gøre Unionen mere dynamisk og konkurrencedygtig. Den understreger også vigtigheden af at styrke den europæiske økonomis vækst og samtidig levere et højt niveau for beskæftigelse, en ressource- og energieffektiv lavemissionsøkonomi og social samhørighed. Små og mellemstore virksomheder (SMV'er) bør spille en afgørende rolle med hensyn til at nå Europa 2020-strategimålene. Deres rolle afspejles af, at SMV'er nævnes i seks ud af syv af Europa 2020-strategiens flagskibsinitiativer.
(2)
Med henblik på at sikre, at virksomhederne, navnlig SMV'erne, spiller en central rolle i at levere økonomisk vækst i Unionen, hvilket har højeste prioritet, vedtog Kommissionen i oktober 2010 en meddelelse med titlen "En integreret industripolitik for en globaliseret verden - Fokus på konkurrenceevne og bæredygtighed", som Rådet godkendte i december 2010. Dette er et flagskibsinitiativ i Europa 2020-strategien. Meddelelsen fastlægger en strategi, der har til formål at sætte skub i væksten og beskæftigelsen ved at opretholde og støtte en stærk, diversificeret og konkurrencedygtig industribase i Europa, navnlig ved at forbedre rammevilkårene for virksomhederne samt ved at styrke flere forskellige aspekter af det indre marked, herunder virksomhedsrelaterede serviceerhverv.
(3)
I juni 2008 vedtog Kommissionen en meddelelse med titlen "Tænk småt først - En "Small Business Act" for Europa", der blev hilst velkommen af Rådet i december 2008. "Small Business Act" (SBA) omfatter en omfattende politisk ramme for SMV'er, fremmer iværksætteri og forankrer princippet om "tænk småt først" i love og politikker med henblik på at styrke SMV'ernes konkurrenceevne. SBA fastlægger ti principper og skitserer politikker og lovgivningsmæssige foranstaltninger med henblik på at fremme SMV'ers vækstpotentiale og skabe job. Gennemførelsen af SBA bidrager til at opnå målsætningerne for Europa 2020-strategien. Der er allerede fastlagt flere forskellige tiltag for SMV'er i flagskibsinitiativerne.
(4)
SBA har efterfølgende været genstand for en gennemgang, der blev offentliggjort i februar 2011, på grundlag af hvilken Rådet den 30. og 31. maj 2011 vedtog konklusioner. Denne gennemgang gør status over gennemførelsen af SBA og vurderer SMV'ers behov i det nuværende økonomiske miljø, hvor de i stigende grad finder det svært at opnå adgang til finansiering og til markederne. Den giver et overblik over de fremskridt, der er nået i de første to år med SBA, fastlægger nye tiltag som reaktion på udfordringer, der følger af den økonomiske krise, som interessenterne har givet meddelelse om, og foreslår metoder til at forbedre optagelsen og gennemførelsen af SBA med en tydelig rolle for interessenter og erhvervsorganisationer i forreste linje. De særlige målsætninger for et program for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er bør afspejle de prioriteter, der er fastsat i denne gennemgang. Det er vigtigt at sikre, at gennemførelsen af et sådant program koordineres med gennemførelsen af SBA.
Navnlig bør tiltag under de specifikke målsætninger bidrage til at opfylde ovennævnte ti principper og de nye tiltag, der er konstateret i forbindelse med gennemgangen af SBA.
(5)
Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 (3) fastlægger den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020. Den flerårlige finansielle ramme beskriver, hvordan man opnår de politiske mål om øget vækst og flere job i Europa, en lavemissions- og mere miljøbevidst økonomi og en mere internationalt fremtrædende Unionen.
(6)
Med henblik på at bidrage til øget konkurrenceevne og bæredygtighed blandt Unionens virksomheder, særligt SMV'erne, støtte eksisterende SMV'er, fremme en iværksætterkultur og fremme oprettelse og vækst af SMV'er, fremme af videnssamfundet og udvikling baseret på en afbalanceret økonomisk vækst bør der oprettes et program for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er ("Cosme-programmet").
(7)
Cosme-programmet bør prioritere forenklingsdagsordenen højt i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af 8. februar 2012 med titlen "Dagsorden for forenkling af den flerårige finansielle ramme for 2014-2020". Anvendelsen af Unionens og medlemsstaternes midler til fremme af virksomheders og SMV’ers konkurrenceevne bør koordineres bedre med henblik på at sikre komplementaritet, større effektivitet og synlighed samt opnå større budgetmæssige synergier.
(8)
Kommissionen har forpligtet sig til at mainstreame klimatiltagene i Unionens udgiftsprogrammer og afsætte mindst 20 % af Unionens budget til klimarelaterede målsætninger. Det er vigtigt at sikre, at bekæmpelse af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer og risikoforebyggelse fremmes ved forberedelsen, udarbejdelsen og gennemførelse af Cosme-programmet. Foranstaltninger, der er omfattet af denne forordning, bør bidrage til at fremme overgangen til en økonomi og et samfund, der er klimarobust og CO2-fattig.
(9)
Det følger af Rådets afgørelse 2001/822/EF (4), at enheder og organer i oversøiske lande og territorier er berettigede til at deltage i Cosme-programmet.
(10)
Unionens konkurrenceevnepolitik har til hensigt at etablere de institutionelle og politiske ordninger, der skaber vilkår, så virksomheder, og navnlig SMV'er, kan vokse på en bæredygtig måde. Opnåelse af konkurrenceevne og bæredygtighed medfører evne til at opnå og fastholde virksomhedernes økonomiske konkurrenceevne og vækst i overensstemmelse med mål for bæredygtig udvikling. Øget produktivitet. navnlig med hensyn til ressourcer og energi, er den primære kilde til en bæredygtig vækst i indkomst. Konkurrenceevnen afhænger også af virksomhedernes evne til fuldt ud at udnytte muligheder, som f.eks. det indre marked. Dette er særlig vigtigt for SMV'er, der udgør 99 % af virksomhederne i Unionen, tegner sig for to ud af tre eksisterende job i den private sektor og 80 % af nye job og bidrager med mere end halvdelen af den samlede merværdi, der skabes af virksomheder i Unionen. SMV'er er en central drivkraft for økonomisk vækst, beskæftigelse og social integration.
(11)
Kommissionens meddelelse af 18. april 2012 med titlen "Et opsving med høj beskæftigelse" vurderedes det, at politikker til fremme af overgangen til en grøn økonomi, så som ressourceeffektivitet, energieffektivitet og klimaændringspolitikker, vil kunne skabe mere end fem millioner job i 2020, navnlig inden for SMV'er. Med dette in mente kan specifikke tiltag under Cosme-programmet omfatte fremme af udvikling af bæredygtige produkter, tjenesteydelser, teknologier og processer, samt ressourceeffektivitet og energieffektivitet og virksomheders sociale ansvar.
(12)
Konkurrenceevnen er i de seneste år kommet i fokus i Unionens udformning af politikker på grund af de markedssvigt, fejlslagne politikker og institutionelle mangler, der underminerer konkurrenceevnen blandt Unionens virksomheder, særligt SMV'erne.
(13)
Cosme-programmet bør derfor håndtere markedssvigt, der påvirker Unionens økonomis konkurrenceevne på globalt plan, og som underminerer virksomhedernes, og navnlig SMV'ers, mulighed for at konkurrere med modparter i andre dele af verden.
(14)
Cosme-programmet bør navnlig være rettet mod SMV'er som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (5). Ved anvendelsen af denne forordning bør Kommissionen høre alle relevante interessenter, herunder organisationer, der repræsenterer SMV'er. Der bør rettes særlig opmærksomhed mod mikrovirksomheder, virksomheder, der beskæftiger sig med håndværk, selvstændige, liberale erhverv og socialøkonomiske virksomheder. Opmærksomheden bør ligeledes henledes på potentielle, nye, unge og kvindelige iværksættere samt andre særlige målgrupper, som f.eks. ældre, migranter og iværksættere, der tilhører socialt dårligt stillede eller sårbare grupper, såsom personer med handicap, og på fremme af virksomhedsoverdragelse, spin-off- og spin-out-effekter og muligheden for, at iværksættere får en ny chance.
(15)
Mange af Unionens problemer i forbindelse med konkurrenceevnen har at gøre med SMV'ers problemer med at opnå adgang til finansiering, fordi de kæmper med at dokumentere deres kreditværdighed og har svært ved at få adgang til risikovillig kapital. Disse problemer har en negativ effekt på antallet og kvaliteten af nye virksomheder og på virksomhedernes vækst og overlevelse samt på nye iværksætteres beredvillighed til at overtage rentable virksomheder i forbindelse med en virksomhedsoverdragelse eller arv. De EU-finansieringsinstrumenter, der er blevet etableret under Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF (6), har haft en dokumenteret merværdi og ydet et positivt bidrag til mindst 220 000 SMV'er. Den øgede merværdi for Unionen af de foreslåede finansielle instrumenter består bl.a. i en styrkelse af det indre marked for risikovillig kapital og udvikling af et fælleseuropæisk finansieringsmarked for SMV'er samt håndtering af markedssvigt, som ikke kan løses af medlemsstaterne. Unionens tiltag bør være sammenhængende, konsekvente og supplere medlemsstaternes finansielle instrumenter for SMV'er, have en løftestangseffekt og ikke føre til markedsforvridninger i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (7). De enheder, der har ansvaret for at gennemføre tiltagene, bør sikre additionalitet og undgå dobbeltfinansiering med Unionens midler.
(16)
Kommissionen bør tage hensyn til synligheden af finansiering, der tilvejebringes gennem de finansielle instrumenter i denne forordning, for at sikre, at den tilgængelige EU-støtte er kendt, og at den støtte, der ydes, anerkendes på markedet. I den forbindelse bør finansielle formidlere have pligt til udtrykkeligt at fremhæve over for slutmodtagere, at finansiering er blevet muliggjort gennem støtte fra de finansielle instrumenter i denne forordning. Kommissionen og medlemsstaterne bør træffe passende foranstaltninger, herunder ved hjælp af brugervenlige onlinesystemer, for at udbrede information om tilgængelige finansielle instrumenter blandt SMV'er og formidlere. Disse systemer, der kan omfatte en enkelt portal, bør ikke overlappe eksisterende systemer.
(17)
Enterprise Europe-netværket ("netværket") har bevist, at det indebærer en merværdi for europæiske SMV'er som en EU-kvikskranke til erhvervsstøtte for at hjælpe virksomhederne med at forbedre deres konkurrenceevne og udforske forretningsmuligheder i og uden for det indre marked. En strømlining af metoder og arbejdsmetoder og tilførelse af en europæisk dimension til erhvervsstøttetjenester kan alene opnås på unionsniveau. Netværket har navnlig hjulpet SMV'er med at finde samarbejds- eller teknologioverførselspartnere i det indre marked og i tredjelande, og få rådgivning vedrørende EU-finansieringskilder, EU-ret og intellektuel ejendomsret samt EU-programmer til fremme af miljøinnovation og bæredygtig produktion. Det har også fået tilbagemeldinger på EU-ret og -standarder. Dets enestående sagkundskab er særlig vigtig for at overvinde informationsasymmetri og mindske omkostningerne i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner.
(18)
Fortsatte bestræbelser er nødvendige for yderligere at optimere kvaliteten af tjenesterne og netværkets resultater, navnlig med hensyn til SMV'ernes bevidsthed og efterfølgende modtagelse af de foreslåede tjenester, ved yderligere at integrere internationaliserings- og innovationstjenester, styrke samarbejde mellem netværket og regionale og lokale SMV-interessenter, øget høring og større inddragelse af værtsorganisationer, mindre bureaukrati, bedre it-support, styrkelse af netværkets synlighed og dets tjenester i de geografiske områder, som det dækker.
(19)
Den begrænsede internationalisering af SMV'er, både i og uden for Europa, påvirker konkurrenceevnen. Ifølge visse skøn foretager 25 % af Unionens SMV'er i øjeblikket eksport eller har foretaget eksport inden for de seneste tre år, men kun 13 % af Unionens SMV'er har regelmæssigt eksporteret til lande uden for Unionen, og kun 2 % har investeret uden for deres hjemland. Desuden viser 2012-Eurobarometerundersøgelsen et uudnyttet potentiale for SMV'ers vækst på grønne markeder i og uden for Unionen med hensyn til internationalisering og adgang til offentlige udbud. I overensstemmelse med SBA, der opfordrede Unionen og medlemsstaterne til at støtte og tilskynde SMV'er til at drage fordel af væksten på markederne uden for Unionen, yder Unionen finansiel bistand til en række initiativer som f.eks. EU-Japan-centret for Industrielt Samarbejde og Kinas IPR-helpdesk for SMV'er. Merværdi i Unionen skabes ved at fremme samarbejde og tilbyde tjenester på europæisk plan, der supplerer men ikke overlapper medlemsstaternes centrale handelsfremmende tjenester, og som styrker den samlede indsats fra offentlige og private tjenesteydere på dette område. Sådanne tjenester bør omfatte oplysninger om intellektuelle ejendomsrettigheder, standarder og regler og muligheder for offentlige udbud. Der bør tages fuldt hensyn til del II i Rådets konklusioner af 6. december 2011 med titlen "En styrket gennemførelse af industripolitik i hele EU" der omhandler Kommissionens meddelelse med titlen"En integreret industripolitik for en globaliseret verden - Fokus på konkurrenceevne og bæredygtighed". I denne forbindelse bør en veldefineret europæisk klyngedannelsesstrategi supplere den nationale og regionale indsats for at fremme klyngedannelsen med henblik på ekspertise og internationalt samarbejde, under hensyntagen til den kendsgerning at SMV-klynger kan være et afgørende middel til at styrke deres evne til at være innovative og til at begynde at virke på de internationale markeder.
(20)
For at forbedre konkurrenceevnen blandt EU-virksomheder, og navnlig SMV'er, skal medlemsstaterne og Kommissionen skabe et gunstigt erhvervsmiljø. SMV'ers interesser og de sektorer, hvor de er mest aktive, kræver særlig opmærksomhed. Initiativer på EU-plan er også nødvendige for at udveksle oplysninger og viden på europæisk plan, og digitale tjenester kan være særlig omkostningseffektive på dette område. Sådanne tiltag kan medvirke til at udvikle lige vilkår for SMV'er.
(21)
Afstandene, fragmenteringen og det unødvendige bureaukrati i det indre marked forhindrer borgere, forbrugere og virksomheder, navnlig SMV'er, i at udnytte alle dets fordele. Det er derfor absolut nødvendigt, at medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i fællesskab gør en indsats for at afhjælpe mangler i forbindelse med gennemførelse, retlige aspekter og information. Medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen bør i henhold til subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet også samarbejde om at reducere og undgå unødvendige administrative og reguleringsmæssige byrder for SMV'er. Tiltag under Cosme-programmet - der er det eneste EU-program, der fokuserer specifikt på SMV'er - bør bidrage til gennemførelsen af disse målsætninger, navnlig ved at bidrage til at forbedre rammevilkårene for virksomheder. Egnethedscheck og konsekvensanalyse, der finansieres under Cosme-programmet, bør spille en rolle i disse bestræbelser.
(22)
En anden faktor, der påvirker konkurrenceevnen, er den relativt svage iværksætterånd i Unionen. Kun 45 % af Unionens borgere (og færre end 40 % af kvinderne) ønsker at blive selvstændige mod 55 % af befolkningen i USA og 71 % i Kina (ifølge 2009-Eurobarometerundersøgelsen om iværksætteri). Ifølge SBA bør der fokuseres på alle de situationer, som iværksættere befinder sig i, herunder opstart, vækst, overdragelse og konkurs (en chance til). Fremme af uddannelse i iværksætteri samt tiltag til forbedring af sammenhæng og konsekvens såsom benchmarking og udveksling af god praksis giver en høj merværdi i Unionen.
(23)
Erasmusprogrammet for unge iværksættere blev indledt med henblik på at give nye eller vordende iværksættere mulighed for at opnå erfaring fra erhvervslivet i en anden medlemsstat end deres egen, og således gøre det muligt for dem at styrke deres iværksættertalent. I forbindelse med målet om at forbedre rammevilkårene for fremme af iværksætteri og iværksætterkultur bør Kommissionen være i stand til at træffe foranstaltninger, der har til formål at hjælpe nye iværksættere med at forbedre deres evne til at udvikle iværksætterknowhow, -kompetencer og -holdninger og forbedre deres teknologiske og virksomhedsledelsesmæssige færdigheder.
(24)
Global konkurrence, demografiske ændringer, ressourcebegrænsninger og nye sociale tendenser skaber udfordringer og muligheder for forskellige sektorer, der står over for globale udfordringer, og som er karakteriseret ved en stor andel af SMV'er. F.eks. er designbaserede sektorer nødt til at tilpasse sig for at kunne drage fordel af det uudnyttede potentiale ved den store efterspørgsel efter personlige, kreative og universelle produkter. Da disse udfordringer gælder alle SMV'er i Unionen i disse sektorer, er det nødvendigt med en samordnet indsats på unionsniveau for at skabe yderligere vækst gennem initiativer, der fremskynder udviklingen af nye produkter og tjenester.
(25)
Til støtte for de tiltag, der er iværksat i medlemsstaterne, kan Cosme-programmet støtte initiativer på såvel sektororienterede som tværgående områder med betydeligt potentiale for vækst og iværksætteraktivitet, navnlig de initiativer, der har en stor andel af SMV'er, og som fremskynder forekomsten af konkurrencedygtige og bæredygtige virksomheder, baseret på de mest konkurrencedygtige forretningsmodeller, bedre produkter og processer, organisationsstrukturer eller ændrede værdikæder. Som nævnt i Kommissionens meddelelse af 30. juni 2010 med titlen "En ny turismepolitik for Europa - verdens førende rejsemål", som Rådet hilste velkommen i oktober 2010, er turisme en vigtig sektor i Unionens økonomi. Virksomhederne i denne sektor bidrager direkte med 5 % af Unionens bruttonationalprodukt (BNP). Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ("TEUF") anerkender turismens betydning og udstikker rammerne for Unionens beføjelser på dette område. De europæiske turismeinitiativer kan supplere medlemsstaternes tiltag ved at fremme skabelsen af et gunstigt miljø og ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne, navnlig gennem udveksling af god praksis. Tiltagene kan bestå i at forbedre turismevidensbasen ved at fremlægge data og analyser og ved at udvikle tværnationale samarbejdsprojekter i tæt samarbejde med medlemsstaterne, samtidig med at bindende krav til Unionens virksomheder undgås.
(26)
Cosme-programmet indeholder tiltag vedrørende målsætningerne, den samlede finansieringsramme til at nå disse målsætninger, en minimumsfinansieringsramme for de finansielle instrumenter, forskellige former for gennemførselsforanstaltninger og gennemsigtige ordninger vedrørende overvågning og evaluering og beskyttelse af Unionens finansielle interesser.
(27)
Cosme-programmet supplerer andre unionsprogrammer, samtidig med at der tages hensyn til, at hvert instrument bør fungere efter sine egne specifikke procedurer. Således bør de samme støtteberettigede udgifter ikke finansieres to gange. For at Unionens midler skal skabe en merværdi og en mærkbar virkning, bør der udvikles tætte synergier mellem Cosme-programmet, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (8) ("Horisont 2020-programmet"), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (9) ("strukturfondene") og andre unionsprogrammer.
(28)
Der bør i alle de relevante initiativer og tiltag, der er omfattet af Cosme-programmet, tages hensyn til principperne om gennemsigtighed og lige muligheder for kvinder og mænd. I de pågældende initiativer og tiltag bør der ligeledes tages hensyn til respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder for alle borgere.
(29)
Tildeling af tilskud til SMV'er bør være resultatet af en gennemsigtig proces. Tildelingen af sådanne tilskud og udbetalingen deraf bør være gennemsigtig, ubureaukratisk og i overensstemmelse med fælles regler.
(30)
Denne forordning fastsætter for hele Cosme-programmets varighed en finansieringsramme, som skal udgøre det primære referencebeløb for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (10).
(31)
For at sikre, at finansieringen begrænses til at håndtere markedssvigt, fejlslagne politikker og institutionelle mangler, og for at undgå markedsforvridninger bør Cosme-programmets finansiering være i overensstemmelse med Unionens statsstøtteregler.
(32)
Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og protokollerne til associeringsaftalerne indeholder bestemmelser om de pågældende landes deltagelse i unionsprogrammer. Andre tredjelandes deltagelse bør være mulig, når aftaler og procedurer tillader dette.
(33)
Det er vigtigt at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af Cosme-programmet og at det gennemføres så effektivt og brugervenligt som muligt samtidig med at retssikkerheden og adgangen til Cosme-programmet for alle deltagere ligeledes garanteres.
(34)
Cosme-programmet bør overvåges og evalueres regelmæssigt for at give mulighed for tilpasninger. Der bør udarbejdes en årlig rapport om implementeringen, hvori der redegøres for de realiserede fremskridt og planlagte aktiviteter.
(35)
Cosme-programmets gennemførelse bør overvåges årligt ved hjælp af nøgleindikatorer til vurdering af resultater og virkninger. Disse indikatorer, herunder de relevante referencescenarier, skal give et minimumsgrundlag for vurdering af, i hvilket omfang Cosme-programmets målsætninger er blevet opfyldt.
(36)
Kommissionens foreløbige rapport om opfyldelsen af målsætningerne for alle de tiltag, der støttes under Cosme-programmet, bør også indeholde en evaluering af SMV'ers lave deltagelsesgrad, når en sådan konstateres i et betydeligt antal medlemsstater. Hvor dette er relevant, vil medlemsstaterne kunne tage højde for den foreløbige rapports resultater i deres respektive politikker.
(37)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger under hele udgiftscyklussen, herunder ved forebyggelse, påvisning og undersøgelse af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, som er tabt, uberettiget udbetalt eller ukorrekt anvendt, og i givet fald administrative og økonomiske sanktioner i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
(38)
For at sikre ensartede vilkår for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage årlige arbejdsprogrammer for gennemførelsen af Cosme-programmet. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (11). Nogle af tiltagene i det årlige arbejdsprogram indebærer koordinering af tiltag på nationalt plan. I den forbindelse bør artikel 5, stk. 4, i nævnte forordning finde anvendelse.
(39)
Beføjelsen til at vedtage retsakter bør delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår tilføjelser til indikatorerne, ændringer af visse specifikke detaljer vedrørende de finansielle instrumenter og ændringer af de vejledende beløb, som overstiger disse beløb med mere end 5 % af værdien af finansieringsrammen i hvert tilfælde. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af de relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(40)
Af hensyn til retssikkerheden og klarheden, bør afgørelse nr. 1639/2006/EF ophæves -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
Genstand
Artikel 1
Oprettelse
Der oprettes herved et program for Unionens tiltag for at forbedre virksomheders konkurrenceevne, med særlig fokus på små og mellemstore virksomheder (SMV'er) ("Cosme-programmet") for perioden 1. januar 2014 til 31. december 2020.
Artikel 2
Definition
I denne forordning forstås ved "SMV'er": mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder som defineret i henstilling 2003/361/EF.
Artikel 3
Generelle målsætninger
1. Cosme-programmet bidrager til følgende generelle målsætninger, med særligt fokus på de specifikke behov hos SMV'er, der er etableret i Unionen og SMV'er, der er etableret i tredjelande, som deltager i Cosme-programmet i henhold til artikel 6:
a)
at styrke konkurrenceevne og bæredygtighed for Unionens virksomheder, navnlig SMV'er
b)
at opfordre til iværksætterkultur og fremme skabelse og vækst af SMV'er.
2. Gennemførelsen af de målsætninger, der er anført i stk. 1, måles ved hjælp af følgende indikatorer:
a)
SMV'ers resultater for så vidt angår bæredygtighed
b)
ændringer i unødvendige administrative og reguleringsmæssige byrder for både nye og eksisterende SMV'er
c)
ændringer i andelen af SMV'er, der eksporterer i eller uden for Unionen
d)
ændringer i SMV'ers vækst
e)
ændringer i andelen af EU-borgere, der ønsker at blive selvstændige.
3. I bilaget findes en detaljeret liste over indikatorer og mål for Cosme-programmet.
4. Cosme-programmet underbygger gennemførelsen af Europa 2020-strategien og bidrager til at nå målsætningen om en "intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst". Særligt bidrager Cosme-programmet til hovedmålet vedrørende beskæftigelse.
KAPITEL II
Særlige målsætninger og indsatsområder
Artikel 4
Særlige målsætninger
1. Cosme-programmets særlige målsætninger er:
a)
at forbedre adgangen til finansiering for SMV'er i form af egenkapital og lånekapital
b)
at forbedre adgangen til markeder, navnlig inden for Unionen, men også på globalt plan
c)
at forbedre rammevilkårene for konkurrenceevne og bæredygtighed blandt Unionens virksomheder, navnlig SMV'er, herunder i turismesektoren
d)
at fremme iværksætteri og iværksætterkultur.
2. Virksomhedernes behov for at tilpasse sig en økonomi, der er CO2-fattig, klimarobust, ressource- og energieffektiv, skal fremmes ved gennemførelsen af Cosme-programmet.
3. Til at måle indvirkningen af Cosme-programmet i forhold til at opnå de særlige målsætninger, der er anført i stk. 1, anvendes de indikatorer, der er anført i bilaget.
4. De i artikel 13 omhandlede årlige arbejdsprogrammer skal præcist angive alle de tiltag, der skal gennemføres under Cosme-programmet.
Artikel 5
Budget
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af Cosme-programmet er fastlagt til 2 298,243 mio. EUR i løbende priser, hvoraf mindst 60 % tildeles finansielle instrumenter.
De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for den flerårige finansielle ramme.
2. Den finansieringsramme, der er fastlagt i henhold til denne forordning, kan også dække udgifter til forberedende aktiviteter, tilsyns-, kontrol-, audit- og evalueringsaktiviteter, der er nødvendige for forvaltning af Cosme-programmet og til at nå målsætningerne. Den skal navnlig på en omkostningseffektiv måde dække undersøgelser, møder med eksperter, informations- og kommunikationsforanstaltninger, herunder virksomhedskommunikation om Unionens politiske prioriteringer, for så vidt de er knyttet til den generelle målsætning for Cosme-programmet, udgifter til it-netværk, med fokus på behandling og udveksling af information, samt alle andre udgifter til teknisk og administrativ bistand, som Kommissionen afholder i forbindelse med forvaltningen af Cosme-programmet.
Disse udgifter må højst udgøre 5 % af finansieringsrammens værdi.
3. Cosme-programmets finansieringsramme anvender et vejledende beløb på 21,5 % af værdien af finansieringsrammen til den særlige målsætning i artikel 4, stk. 1, litra b), på 11 % til den særlige målsætning i artikel 4, stk. 1, litra c), og på 2,5 % til den særlige målsætning i artikel 4, stk. 1, litra d). Kommissionen kan afvige fra disse vejledende beløb, men ikke med mere end 5 % af værdien af finansieringsrammen i hvert tilfælde. Skulle det vise sig nødvendigt at overstige denne grænse, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23 om ændring af disse vejledende beløb.
4. Budgetrammen kan også dække udgifter til teknisk og administrativ bistand, som er nødvendig for at sikre overgangen mellem Cosme-programmet og de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til afgørelse nr. 1639/2006/EF. Bevillingerne kan om nødvendigt opføres i budgettet efter 2020 til dækning af tilsvarende udgifter, med henblik på at gøre det muligt at forvalte tiltag, der ikke er afsluttet den 31. december 2020.
Artikel 6
Tredjelandes deltagelse
1. Cosme-programmet er åbent for deltagelse af:
a)
Lande der deltager i Den Europæiske Frihandelsorganisation (EFTA), der er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), i henhold til de betingelser, der er fastsat i EØS-aftalen, og øvrige europæiske lande, når aftaler og procedurer tillader dette
b)
tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidater i overensstemmelse med de generelle principper og de generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i Unionens programmer fastlagt i de pågældende rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller tilsvarende aftaler
c)
lande, der falder ind under anvendelsesområdet for den europæiske naboskabspolitik, når aftaler og procedurer tillader dette, og i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i Unionens programmer fastlagt i de pågældende rammeaftaler, protokollerne til associeringsaftalerne og Associeringsrådets afgørelser.
2. En enhed, der er etableret i et land, der er omhandlet i stk. 1, kan deltage i dele af Cosme-programmet, hvor dette land deltager på de betingelser, der er fastsat i de respektive aftaler, der er nævnt i stk. 1.
Artikel 7
Deltagelse af enheder fra ikke-deltagende lande
1. I de dele af Cosme-programmet, hvor et af de i artikel 6 omhandlede tredjelande ikke deltager, kan enheder etableret i det pågældende land deltage. Enheder etableret i andre tredjelande kan også deltage i Cosme-programmets tiltag.
2. De i stk. 1 omhandlede enheder er ikke berettiget til at modtage finansiel støtte fra Unionen, bortset fra, hvor dette er en afgørende betingelse for Cosme-programmet, særligt hvad angår konkurrenceevne og adgang til markederne for Unionens virksomheder. Denne undtagelse gælder ikke for profitsøgende enheder.
Artikel 8
Tiltag til at forbedre adgangen til finansiering for SMV'er
1. Kommissionen støtter tiltag, der har til formål at lette og forbedre adgangen til finansiering for SMV'er i opstarts-, vækst- og overdragelsesfasen, som supplement til medlemsstaternes brug af finansielle instrumenter til SMV'er på nationalt og regionalt plan. Med henblik på at sikre komplementaritet skal sådanne tiltag koordineres tæt med dem, der iværksættes inden for rammerne af samhørighedspolitikken, Horisont 2020-programmet og på nationalt eller regionalt plan. Sådanne tiltag tager sigte på at stimulere anvendelsen af og adgangen til både egenkapital og lånekapital, hvilket kan omfatte startkapital, kapital fra business angels og ansvarlig lånekapital afhængigt af efterspørgslen på markedet, men ikke selskabstømning.
2. I tillæg til de tiltag, der er omhandlet i stk. 1, kan støtte fra Unionen også gives til tiltag, der skal forbedre den grænseoverskridende og multinationale finansiering, dog med forbehold af efterspørgslen på markedet, og derved hjælpe SMV'er med at internationalisere deres aktiviteter i overensstemmelse med EU-retten.
Kommissionen kan også undersøge muligheden for at udvikle innovative finansielle mekanismer såsom crowdfunding, afhængigt af efterspørgslen på markedet.
3. Artikel 17 indeholder detaljerede oplysninger om de tiltag, der er omhandlet i stk. 1.
Artikel 9
Tiltag til at forbedre adgangen til markederne
1. Med henblik på fortsat at forbedre EU-virksomheders konkurrenceevne og adgang til markederne kan Kommissionen støtte tiltag til at forbedre SMV'ers adgang til det indre marked, f.eks. tilvejebringelse af information (bl.a. via digitale tjenester) og bevidstgørelse i forbindelse med bl.a. EU-programmer, -ret og -standarder.
2. Særlige foranstaltninger skal tage sigte på at lette SMV'ers adgang til markederne uden for Unionen. Sådanne foranstaltninger kan omfatte tilvejebringelse af information om eksisterende hindringer for markedsadgang og forretningsmuligheder, offentligt udbud og toldprocedurer, og forbedring af støttetjenester i forbindelse med standarder og intellektuelle ophavsrettigheder i prioriterede tredjelande. Disse foranstaltninger skal supplere, men ikke overlappe centrale handelsfremmende aktiviteter fra medlemsstaternes side.
3. Cosme-programmets tiltag kan være rettet mod at fremme internationalt samarbejde, herunder dialog med tredjelande på industri- og reguleringsområdet. Særlige foranstaltninger kan have til formål at mindske forskellene mellem Unionen og andre lande i forbindelse med reguleringsrammer for produkter, bidrage til udviklingen af virksomheds- og industripolitikken og til forbedring af erhvervsmiljøet.
Artikel 10
Enterprise Europe-netværket
1. Kommissionen støtter Enterprise Europe-netværket ("netværket") i at yde integrerede erhvervsstøttetjenester til Unionens SMV'er, der ønsker at undersøge mulighederne i det indre marked og i tredjelande. Tiltag, der gennemføres via netværket kan f.eks. være:
a)
udbydelse af informations- og rådgivningstjenester om EU-initiativer og -ret, støtte til udvidelse af forvaltningskapaciteten for at forbedre SMV'ers konkurrenceevne, støtte til forbedring af SMV'ers viden om finansielle spørgsmål, herunder informations- og rådgivningstjenester om finansieringsmuligheder, adgang til finansiering samt tilknyttede coaching- og mentorordninger, foranstaltninger til at forbedre SMV'ers adgang til ekspertise om energieffektivitet, klima og miljø samt fremme af Unionens finansieringsprogrammer og finansielle instrumenter (herunder Horisont 2020-programmet i samarbejde med de nationale kontaktpunkter og strukturfondene).
b)
fremme af grænseoverskridende erhvervssamarbejde, FoU-, teknologi- og vidensoverførsel og innovationspartnerskaber
c)
etablering af en kommunikationskanal mellem SMV'er og Kommissionen.
2. Netværket kan også benyttes til at levere tjenester på vegne af andre unionsprogrammer som f.eks. Horisont 2020-programmet, herunder særlige rådgivningstjenester, der tilskynder SMV'er til at deltage i andre EU-programmer. Kommissionen sikrer, at de forskellige finansielle ressourcer til netværket koordineres effektivt, og at de tjenester, som netværket leverer på vegne af andre unionsprogrammer, finansieres af disse programmer.
3. Gennemførelsen af netværket koordineres tæt med medlemsstaterne for at undgå, at aktiviteter overlapper hinanden i overensstemmelse med nærhedsprincippet.
Kommissionen vurderer netværket med hensyn til effektivitet, styring og levering af tjenester af høj kvalitet i hele Unionen.
Artikel 11
Tiltag til forbedring af rammevilkårene for konkurrenceevne og bæredygtighed blandt Unionens virksomheder, navnlig SMV'er
1. Kommissionen støtter tiltag til forbedring af rammebetingelserne for konkurrenceevne og bæredygtighed blandt Unionens virksomheder, navnlig SMV'er, med henblik på at øge effektiviteten, sammenhængen, koordineringen og konsekvensen af de nationale og regionale politikker, der fremmer konkurrenceevnen, bæredygtighed og vækst blandt Unionens virksomheder.
2. Kommissionen kan støtte særlige tiltag til forbedring af rammevilkårene for virksomheder, navnlig SMV'er, ved at mindske og undgå unødvendige administrative og reguleringsmæssige byrder. Sådanne tiltag kan omfatte regelmæssig måling af indvirkningen af relevant EU-ret på SMV'er, eventuelt ved hjælp af en resultattavle, støtte til uafhængige ekspertgrupper og udveksling af oplysninger og god praksis, herunder systematisk anvendelse af SMV-testen på EU-plan og i medlemsstaterne.
3. Kommissionen kan støtte tiltag, der har til formål at udvikle nye strategier for konkurrenceevne og erhvervsudviklingsstrategier. Sådanne tiltag kan omfatte følgende:
a)
tiltag til forbedring af udarbejdelse, gennemførelse og evaluering af politikker, der har betydning for virksomhedernes konkurrenceevne og bæredygtighed, herunder gennem udveksling af god praksis om rammevilkår og om forvaltning af klynger i verdensklasse og erhvervsnetværk og gennem fremme af det tværnationale samarbejde mellem klynger og erhvervsnetværk, udvikling af bæredygtige produkter, tjenesteydelser, teknologier og processer, samt fremme af ressource- og energieffektivitet og virksomheders sociale ansvar
b)
foranstaltninger, der fokuserer på de internationale aspekter ved politikker for konkurrenceevne, herunder navnlig samarbejde om udarbejdelse af politikker blandt medlemsstaterne, andre lande, der deltager i Cosme-programmet, og Unionens globale samhandelspartnere
c)
foranstaltninger til forbedring af udviklingen af politikker for SMV'er, samarbejde mellem beslutningstagere, peerevalueringer samt udveksling af god praksis blandt medlemsstaterne, om nødvendigt under hensyntagen til foreliggende dokumentation og interessenternes synspunkter og navnlig med henblik på at lette adgangen til unionsprogrammer og foranstaltninger for SMV'er i overensstemmelse med handlingsplanen for SBA.
4. Kommissionen kan ved at fremme koordinering støtte tiltag, der er truffet i medlemsstaterne med henblik på at fremskynde udviklingen af konkurrencedygtige industrier med markedspotentiale. En sådan støtte kan omfatte tiltag til fremme af udveksling af god praksis og identificering af erhvervslivets og navnlig SMV'ers krav til kvalifikationer og uddannelse, herunder navnlig e-færdigheder. Den kan også omfatte tiltag til at fremme optaget af nye forretningsmodeller og SMV'ers samarbejde i nye værdikæder samt kommerciel udnyttelse af relevante idéer til nye produkter og tjenesteydelser.
5. Kommissionen kan supplere medlemsstaternes tiltag for at øge konkurrenceevne og bæredygtighed blandt Unionens SMV'er på områder, der er karakteriseret ved et betydeligt vækstpotentiale, navnlig de områder, der har en stor andel af SMV'er som f.eks. turistsektoren. Sådanne aktiviteter kan omfatte fremme af samarbejdet mellem medlemsstaterne, navnlig gennem udveksling af god praksis.
Artikel 12
Tiltag til fremme af iværksætteri
1. Kommissionen bidrager til at fremme iværksætteri og iværksætterkultur ved at forbedre de rammevilkår, der har betydning for udviklingen af iværksætteri, herunder ved at mindske hindringer for oprettelse af virksomheder. Kommissionen støtter op om et erhvervsmiljø og en erhvervskultur, der er gunstigt for bæredygtige virksomheder, etablering, vækst, virksomhedsoverdragelse, en ny chance (genstart) samt spin-off- og spin-out-effekter.
2. Der er særligt fokus på potentielle, nye, unge og kvindelige iværksættere samt andre særlige målgrupper.
3. Kommissionen kan iværksætte tiltag som f.eks. mobilitetsprogrammer for at hjælpe nye iværksættere med at forbedre deres evne til at udvikle iværksætterknowhow, -kompetencer og -holdninger og forbedre deres teknologiske og virksomhedsledelsesmæssige færdigheder.
4. Kommissionen kan støtte foranstaltninger i medlemsstaterne til at skabe og fremme iværksætteruddannelser, -kompetencer og -holdninger, særlig blandt potentielle og nye iværksættere.
KAPITEL III
Gennemførelse af Cosme-programmet
Artikel 13
Årlige arbejdsprogrammer
1. Med henblik på at gennemføre Cosme-programmet vedtager Kommissionen årlige arbejdsprogrammer efter undersøgelsesproceduren i artikel 21, stk. 2. Alle de årlige arbejdsprogrammer skal gennemføre målsætningerne i denne forordning og indeholde en detaljeret beskrivelse af:
a)
de tiltag, der skal finansieres, de ønskede målsætninger for hvert tiltag, som skal være i overensstemmelse med de generelle og særlige målsætninger i artikel 3 og 4, de forventede resultater, gennemførelsesmetoden en angivelse af det beløb, der tildeles hver enkelt tiltag, et samlet beløb for alle tiltag og en vejledende tidsplan for gennemførelsen og en betalingsprofil
b)
passende kvalitative og kvantitative indikatorer for hvert enkelt tiltag med henblik på analyse og overvågning af, hvor effektivt resultaterne og målsætningerne for det pågældende tiltag nås
c)
med hensyn til tilskud og relaterede foranstaltninger, de afgørende evalueringskriterier, der fastsættes med henblik på bedst muligt at opfylde Cosme-programmets ønskede målsætninger, og det maksimale niveau for medfinansiering
d)
et særskilt detaljeret kapitel om de finansielle instrumenter, der i overensstemmelse med artikel 17 i nærværende forordning skal afspejle oplysningspligten i henhold til forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, herunder den forventede fordeling af finansieringsrammen mellem den i henholdsvis artikel 18 og 19 i nærværende forordning omhandlede egenkapitalfacilitet til vækst og lånegarantifacilitet og oplysninger som garantiens størrelse og forbindelsen med Horisont 2020-programmet.
2. Kommissionen gennemfører Cosme-programmet i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
3. Cosme-programmet gennemføres for at sikre, at de tiltag, der støttes, tager højde for den fremtidige udvikling og det fremtidige behov, særligt efter den foreløbige evaluering, der er omhandlet i artikel 15, stk. 3, og at de er relevante for markeder, der er i deres vorden, økonomien og ændringer i samfundet.
Artikel 14
Støtteforanstaltninger
1. I tillæg til de foranstaltninger, der er omfattet af de årlige arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 13, træffer Kommissionen regelmæssigt støtteforanstaltninger, herunder følgende:
a)
forbedring af analyse og overvågning af sektororienterede og tværgående forhold vedrørende konkurrenceevne
b)
identifikation og udbredelse af god praksis og politiske strategier og deres yderligere udvikling
c)
egnethedstjek af den eksisterende lovgivning og konsekvensanalyse af nye unionsforanstaltninger med særlig relevans for virksomheders konkurrenceevne med henblik på at identificere områder med eksisterende lovgivning, der skal forenkles, og sikre, at SMV'ers byrder begrænses mest muligt på områder, hvor der foreslås nye lovgivningsmæssige foranstaltninger
d)
evaluering af lovgivning, der påvirker erhvervslivet, navnlig SMV'er, industripolitik og foranstaltninger vedrørende konkurrenceevne.
e)
fremme af integrerede og brugervenlige onlinesystemer, der giver oplysninger om programmer, der er relevante for SMV'er, samtidig med at det sikres, at de ikke overlapper eksisterende portaler.
2. Den samlede omkostning ved disse støtteforanstaltninger må ikke overstige 2,5 % af Cosme-programmets finansieringsramme.
Artikel 15
Overvågning og evaluering
1. Kommissionen overvåger Cosme-programmets gennemførelse og forvaltning.
2. Kommissionen udarbejder en årlig overvågningsrapport, der undersøger de støttede tiltags effektivitet hvad angår finansiel gennemførelse, resultater, omkostninger og, om muligt, virkning. Rapporten skal indeholde oplysninger om støttemodtagerne, hvor dette er muligt, for hver indkaldelse af forslag, oplysninger om omfanget af klimarelaterede udgifter og støttens virkning i forhold til målsætningerne for klimaforandringer, relevante data om lån på over og under 150 000 EUR fra lånegarantifaciliteten, i det omfang indsamlingen af sådanne oplysninger ikke skaber en uberettiget administrativ byrde for virksomhederne, og navnlig SMV'er. Overvågningsrapporten skal indeholde den årlige rapport om hvert finansielt instrument som foreskrevet i artikel 140, stk. 8, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
3. Senest inden udgangen af 2018 udarbejder Kommissionen en foreløbig evalueringsrapport vedrørende status på de opnåede mål for alle de tiltag, der støttes i henhold til Cosme-programmet, hvad angår resultater og virkning, effektiviteten af brug af ressourcer og EU-merværdi, med henblik på en beslutning om at forny, ændre eller suspendere foranstaltningerne. Den foreløbige evalueringsrapport skal også omfatte målet om forenkling, den interne og eksterne sammenhæng, den fortsatte relevans af alle målsætninger samt foranstaltningernes bidrag til Unionens målsætning om en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Den skal tage højde for evalueringsresultater fra en langsigtet virkning af de forudgående foranstaltninger og skal indgå i beslutningen om en eventuel fornyelse, ændring eller suspendering af en efterfølgende foranstaltning.
4. Kommissionen udarbejder en endelig evalueringsrapport om virkningen på lang sigt og bæredygtigheden af foranstaltningernes effekt.
5. Alle støttemodtagere og andre involverede parter, som har modtaget midler fra Unionen under denne forordning, sender Kommissionen de relevante data og oplysninger, der er nødvendige for at gøre det muligt at overvåge og evaluere de berørte foranstaltninger.
6. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet de i stk. 2, 3 og 4 nævnte rapporter og offentliggør dem.
KAPITEL IV
Finansielle bestemmelser og former for finansiel støtte
Artikel 16
Former for finansiel støtte
Unionens finansielle støtte under Cosme-programmet kan gennemføres indirekte ved uddelegering af budgetgennemførelsesopgaver til de enheder, der er anført i artikel 58, stk. 1, litra c), i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
Artikel 17
Finansielle instrumenter
1. De finansielle instrumenter under Cosme-programmet, som er oprettet i overensstemmelse med afsnit VIII i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, skal forvaltes med henblik på at lette adgangen til finansiering for SMV'er i deres opstarts-, vækst- og overdragelsesfaser. De finansielle instrumenter omfatter en egenkapitalfacilitet og en lånegarantifacilitet. Tildelingen af midler til disse faciliteter skal tage hensyn til anmodningerne fra finansielle formidlere.
2. De finansielle instrumenter for SMV'er kan om nødvendigt kombineres med og supplere:
a)
andre finansielle instrumenter, der iværksættes af medlemsstaterne og deres forvaltende myndigheder, og som finansieres af nationale eller regionale fonde eller i forbindelse med strukturfondenes operationer i overensstemmelse med artikel 38, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013
b)
andre finansielle instrumenter, der iværksættes af medlemsstaterne og deres forvaltende myndigheder, som finansieres af nationale eller regionale programmer uden for strukturfondenes operationer
c)
tilskud, der finansieres af Unionen, herunder i henhold til denne forordning
3. Egenkapitalfaciliteten til vækst og lånegarantifaciliteten i henholdsvis artikel 18 og 19 kan supplere medlemsstaternes brug af finansielle instrumenter til SMV'er inden for rammerne af Unionens samhørighedspolitik.
4. Egenkapitalfaciliteten til vækst og lånegarantifaciliteten kan om nødvendigt tillade pooling af finansielle ressourcer, i det omfang medlemsstaterne og/eller regionerne ønsker at bidrage med en del af de strukturmidler, de er blevet tildelt og i overensstemmelse med artikel 38, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013.
5. De finansielle instrumenter kan skabe et acceptabelt afkast for at opfylde andre partneres eller investorers målsætninger. Egenkapitalfaciliteten til vækst kan operere på et underordnet grundlag, men har til formål at bevare værdien af de aktiver, der tilvejebringes fra Unionens budget.
6. Egenkapitalfaciliteten til vækst og lånegarantifaciliteten gennemføres i overensstemmelse med afsnit VIII i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og Kommissionens delegerede forordning (EU, Euratom) nr. 1268/2012 (12).
7. De finansielle instrumenter under Cosme-programmet udvikles og gennemføres som supplement til og i overensstemmelse med de instrumenter, der iværksættes for SMV'er under Horisont 2020-programmet.
8. I overensstemmelse med artikel 60, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 sikrer enheder, der er betroet opgaven med gennemførelse af de finansielle instrumenter, synligheden af Unionens tiltag, når de forvalter midler fra Unionen. I den forbindelse sikrer denne enhed, at finansielle formidlere udtrykkeligt orienterer slutmodtagere om, at finansieringen er muliggjort gennem støtte fra de finansielle instrumenter under Cosme-programmet. Kommissionen sikrer, at efterfølgende offentliggørelse af oplysninger om modtagere i overensstemmelse med artikel 60, stk. 2, litra e), i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 er lettilgængelige for potentielle slutmodtagere.
9. Tilbagebetalinger, der skabes af den anden komponent i faciliteten for hurtigtvoksende og innovative SMV'er, etableret i henhold til afgørelse nr. 1639/2006/EF, og som er modtaget efter den 31. december 2013, skal i overensstemmelse med artikel 21, stk. 4, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 formålsbestemmes til egenkapitalfaciliteten til vækst, der er omhandlet i artikel 18 i nærværende forordning.
10. De finansielle instrumenter skal gennemføres i overensstemmelse med Unionens relevante statsstøtteregler.
Artikel 18
Egenkapitalfaciliteten til vækst
1. Egenkapitalfaciliteten til vækst skal gennemføres som et vindue for et enkelt, finansielt EU-egenkapitalinstrument, der støtter vækst og forskning og innovation (F&I) hos virksomhederne i Unionen fra den tidlige fase (herunder opstarten) til vækstfasen. Det enkle finansielle EU-egenkapitalinstrument skal støttes finansielt af Horisont 2020-programmet og Cosme-programmet.
2. Egenkapitalfaciliteten til vækst skal fokusere på fonde, der yder risikovillig kapital og mezzaninkapital, f.eks. efterstillet og ansvarlig lånekapital, til virksomheder i ekspansionsfasen og vækstvirksomheder, særligt dem, der driver grænseoverskridende virksomhed, og samtidig have mulighed for at foretage investeringer i startfasefonde i forbindelse med egenkapitalfaciliteten for F&I under Horisont 2020-programmet og yde medfinansieringsfaciliteter til business angels. I tilfælde af investeringer i den tidlige fase må investeringen fra egenkapitalfaciliteten til vækst ikke overstige 20 % af Unionens samlede investeringer, bortset fra i tilfælde af flertrinsmidler og fund of funds, hvor finansieringen fra egenkapitalfaciliteten til vækst og egenkapitalfaciliteten for F&I under Horisont 2020-programmet skal ydes forholdsmæssigt på baggrund af fondenes investeringspolitik. Kommissionen kan beslutte at ændre grænsen på 20 % på baggrund af ændrede markedsvilkår. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren artikel 21, stk. 2.
3. Egenkapitalfaciliteten til vækst og egenkapitalfaciliteten for F&I under Horisont 2020-programmet, anvender samme leveringsmekanisme.
4. Støtten fra egenkapitalfaciliteten til vækst ydes i form af en af følgende investeringer:
a)
direkte fra Den Europæiske Investeringsfond eller andre enheder, der er betroet opgaven med gennemførelse af egenkapitalfaciliteten på vegne af Kommissionen, eller
b)
fra funds of funds eller investeringsenheder, der foretager grænseoverskridende investeringer, der er oprettet af Den Europæiske Investeringsfond, eller andre enheder (herunder ledere i den private eller offentlige sektor), der er betroet opgaven med gennemførelse af egenkapitalfaciliteten på vegne af Kommissionen, sammen med investorer fra private og/eller offentlige finansielle institutioner.
5. Egenkapitalfaciliteten til vækst skal investere i formidlende venturekapitalfonde, herunder i andele i fund of funds, der investerer i SMV'er, typisk i ekspansions- og vækstfasen. Investeringer under egenkapitalfaciliteten til vækst er langsigtede investeringer, der normalt foretages på 5 til 15 års sigt i venturekapitalfonde. Investeringshorisonten under egenkapitalfaciliteten til vækst må ikke være længere end 20 år fra undertegnelsen af aftalen mellem Kommissionen og den enhed, der skal gennemføre den.
Artikel 19
Lånegarantifaciliteten
1. Lånegarantifaciliteten skal yde:
a)
modgarantier og andre risikodelingsordninger for garantiordninger, herunder, hvor det er hensigtsmæssigt, samgarantier
b)
direkte garantier og andre risikodelingsordninger for andre finansielle formidlere, der opfylder støtteberettigelseskriterierne i stk. 5.
2. Lånegarantifaciliteten skal gennemføres som et enkelt EU-lånefinansieringsinstrument til vækst, forskning og innovation af virksomhederne i Unionen ved brug af den samme leveringsmekanisme som den efterspørgselsstyrede SMV-komponent af lånefaciliteten for F&I under Horisont 2020-programmet (RSI II).
3. Lånegarantifaciliteten er sammensat således:
a)
garantier for lånefinansiering (herunder via efterstillet og ansvarlig lånekapital, leasing eller bankgarantier), som skal begrænse de særlige vanskeligheder, som levedygtige SMV'er står over for i forhold til at opnå adgang til finansiering, enten grundet deres opfattede høje risiko eller deres mangel på tilstrækkelig sikkerhed
b)
securitisering af SMV'ers lånefinansieringsporteføljer, som skal mobilisere yderligere lånefinansiering til SMV'er i henhold til behørige risikodelingsordninger hos de pågældende institutioner. Støtte til de nævnte securitiseringstransaktioner skal være betinget af en forpligtelse fra de pågældende institutioner til at bruge en væsentlig del af den opnåede likviditet eller den mobiliserede kapital til långivning til nye SMV'er inden for et rimeligt tidsrum. Størrelsen af denne nye lånefinansiering beregnes i forhold til størrelsen af den garanterede porteføljerisiko. Størrelsen af denne risiko skal sammen med tidshorisonten aftales særskilt for hver enkelt långivende institution.
4. Lånegarantifaciliteten skal drives af Den Europæiske Investeringsfond eller andre enheder, der er betroet opgaven med gennemførelse af lånegarantifaciliteten på vegne af Kommissionen. Individuelle garantier under lånegarantifaciliteten kan have en løbetid på op til ti år.
5. Støtteberettigelse under lånegarantifaciliteten fastsættes for hver formidler på grundlag af deres aktiviteter, og hvor effektive de er med hensyn til at hjælpe SMV'er med at opnå finansiering til levedygtige projekter. Lånegarantifaciliteten kan benyttes af formidlere, der støtter erhvervslivet med at finansiere bl.a. erhvervelse af materielle og immaterielle aktiver, driftskapital og til virksomhedsoverdragelser. Blandt kriterierne i forbindelse med securitisering af SMV'ers gældsfinansieringsporteføljer, indgår individuelle transaktioner, transaktioner med flere partnere samt transaktioner, hvori der er deltagelse fra flere lande. Støtteberettigelse baseres på god markedspraksis, særlig hvad angår kreditværdigheden og risikospredningen for den securitiserede portefølje.
6. Lånegarantifaciliteten skal, bortset fra lån i den securitiserede portefølje, dække lån på op til 150 000 EUR og med en minimumsløbetid på 12 måneder. Lånegarantifaciliteten skal også dække lån over 150 000 EUR og med en minimumsløbetid på 12 måneder, i tilfælde hvor SMV'er, der opfylder kriterierne for at være støtteberettigede i henhold til Cosme-programmet, ikke opfylder kriterierne for at være støtteberettigede i henhold til SMV-komponenten af lånefaciliteten under Horisont 2020-programmet.
Over denne tærskel er det de finansielle formidleres ansvar at dokumentere, om SMV'er er støtteberettigede i henhold til SMV-komponenten af lånefaciliteten under Horisont 2020-programmet.
7. Lånegarantifaciliteten skal være konstrueret på en sådan måde, at det vil være muligt at foretage indberetninger om SMV'er, der støttes, både hvad angår antal og omfang af lån.
Artikel 20
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen tager passende skridt til at sikre, at Unionens finansielle interesser, når der gennemføres tiltag, der finansieres i henhold til denne forordning, beskyttes med foranstaltninger til bekæmpelse af svig, korruption og andre former for ulovlige aktiviteter, ved effektive kontroller, og hvis der opdages uoverensstemmelser, ved tilbagebetaling af de uretmæssigt udbetalte beløb og, om nødvendigt, ved administrative og finansielle sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og have afskrækkende virkning.
2. Kommissionen eller dennes repræsentanter og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle støttemodtagere, kontrahenter og underleverandører samt andre tredjeparter, der har modtaget midler fra Unionen i henhold til denne forordning.
3. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet i overensstemmelse med de bestemmelser og procedurer, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (13) og Rådets Forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (14), med henblik på at fastslå, hvorvidt svig, korruption eller andre former for ulovlige aktiviteter har betydning for Unionens finansielle interesser i forbindelse med en bevillingsaftale eller en bevillingsbeslutning eller en kontrakt, der finansieres i henhold til denne forordning.
4. Med forbehold af stk. 1, 2 og 3 skal samarbejdsaftaler med tredjelande og med internationale organisationer, kontrakter, bevillingsaftaler og bevillingsbeslutninger, der følger af gennemførelsen af denne forordning, indeholde bestemmelser, der udtrykkeligt giver Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage disse revisioner og undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive beføjelser.
KAPITAL V
Udvalg og afsluttende bestemmelser
Artikel 21
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. Afgiver udvalget ikke nogen udtalelse, vedtager Kommissionen ikke udkastet til gennemførelsesretsakt, og artikel 5, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendes.
Artikel 22
Delegerede retsakter
1. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23 vedrørende tilføjelser til de indikatorer, der er anført i bilaget, hvis disse indikatorer kan hjælpe med til at måle fremskridtet mod at nå Cosme-programmets generelle og særlige målsætninger.
2. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23 vedrørende ændringer af visse specifikke detaljer vedrørende de finansielle instrumenter. Disse detaljer er egenkapitalfaciliteten for væksts investeringsandel i Unionens samlede investeringer i venturekapitalfonde for startfasen og sammensætningen af den securitiserede låneportefølje.
3. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23 vedrørende ændringer af de vejledende beløb, der er nævnt i artikel 5, stk. 3, som overstiger disse beløb med mere end 5 % af værdien af finansieringsrammen i hvert tilfælde, skulle det blive nødvendigt at overstige denne grænse.
Artikel 23
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 22, tillægges Kommissionen for en periode på syv år fra den 23. december 2013.
3. Den i artikel 22 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 22 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet eller Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 24
Ophævelse og overgangsbestemmelser
1. Afgørelse nr. 1639/2006/EF ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.
2. Tiltag, der er iværksat i henhold til afgørelse nr. 1639/2006/EF, og finansielle forpligtelser i forbindelse med disse tiltag er dog fortsat underlagt denne afgørelse, indtil tiltagene er afsluttet.
3. Den finansielle bevilling, der er omhandlet i artikel 5, kan også anvendes til at dække de udgifter til teknisk og administrativ bistand, der er nødvendige for at sikre overgangen mellem Cosme-programmet og de foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til afgørelse nr. 1639/2006/EF.
Artikel 25
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 11. december 2013.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1287/2013,
annettu 11 päivänä joulukuuta 2013,
yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) (2014-2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 1639/2006/EY kumoamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 173 ja 195 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Komissio antoi maaliskuussa 2010 tiedonannon "Eurooppa 2020 - Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia", jäljempänä 'Eurooppa 2020 -strategia'. Tiedonanto hyväksyttiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa kesäkuussa 2010. Eurooppa 2020 -strategialla pyritään vastaamaan talouskriisiin ja valmistelemaan unionia seuraavaa vuosikymmentä varten. Siinä asetetaan viisi kunnianhimoista tavoitetta, jotka koskevat ilmastoa ja energiaa, työllisyyttä, innovointia, koulutusta sekä sosiaalista osallisuutta, jotka on saavutettava vuoteen 2020 mennessä, ja tuodaan esiin kasvun avaintekijöitä, joilla pyritään lisäämään unionin dynaamisuutta ja kilpailukykyä. Siinä korostetaan myös, että on tärkeää vahvistaa Euroopan talouskasvua ja pitää samalla yllä korkeaa työllisyystasoa, vähähiilistä, resurssi- ja energiatehokasta taloutta sekä sosiaalista koheesiota. Pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä 'pk-yritykset', olisi oltava keskeisessä asemassa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa. Näiden yritysten merkitystä kuvaa se, että ne mainitaan kuudessa seitsemästä Eurooppa 2020 -strategian lippulaiva-aloitteesta.
(2)
Varmistaakseen, että yrityksillä ja erityisesti pk-yrityksillä on keskeinen asema unionin talouskasvun luomisessa, joka on ensisijainen tavoite, komissio antoi lokakuussa 2010 tiedonannon "Globalisaation aikakauden yhdennetty teollisuuspolitiikka - Kilpailukyky ja kestävyys keskeiselle sijalle", jonka neuvosto hyväksyi joulukuussa 2010. Kyseessä on Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke. Tiedonannossa esitetään strategia, jolla pyritään lisäämään kasvua ja työpaikkoja säilyttämällä ja tukemalla vahvaa, monipuolista ja kilpailukykyistä teollisuuspohjaa Euroopassa etenkin parantamalla yritysten toimintaedellytyksiä sekä parantamalla useita sisämarkkinoiden osatekijöitä, myös yrityksiin liittyviä palveluja.
(3)
Komissio antoi kesäkuussa 2008 tiedonannon "Pienet ensin - Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite ("Small Business Act")", jonka neuvosto otti vastaan myönteisesti joulukuussa 2008. Small Business Act -aloitteessa esitetään kattavat poliittiset toimintapuitteet pk-yrityksille, edistetään yrittäjyyttä ja nivotaan "pienet ensin" -periaate lainsäädäntöön ja politiikkaan pk-yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi. Aloitteessa asetetaan kymmenen periaatetta sekä esitetään poliittisia ja lainsäädäntötoimia, joiden tarkoituksena on edistää pk-yritysten mahdollisuuksia kasvaa ja luoda työpaikkoja. Small Business Act -aloitteella edistetään Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista. Lippulaivahankkeissa on jo esitetty useita pk-yrityksiä koskevia toimia.
(4)
Small Business Act -aloitetta on sen jälkeen tarkasteltu uudelleen, ja neuvosto antoi tämän helmikuussa 2011 julkaistun uudelleentarkastelun perusteella asiaa koskevat päätelmät 30 ja 31 päivänä toukokuuta 2011. Uudelleentarkastelussa luodaan katsaus Small Business Act -aloitteen toteutukseen ja arvioidaan pk-yritysten tarpeita nykyisessä taloustilanteessa, jossa niiden on yhä vaikeampi saada rahoitusta ja päästä markkinoille. Siinä luodaan katsaus Small Business Act -aloitteen ensimmäisten kahden vuoden aikana saavutettuun edistykseen ja esitetään uusia toimia talouskriisin aiheuttamien, sidosryhmien esille ottamien uusien haasteiden ratkaisemiseksi. Siinä ehdotetaan myös keinoja parantaa Small Business Act -aloitteen omaksumista ja toteutusta antamalla sidosryhmille selkeä rooli ja asettamalla liike-elämän organisaatiot toiminnan etulinjaan. Yritysten kilpailukykyä sekä pk-yrityksiä koskevan ohjelman erityistavoitteissa olisi otettava huomioon mainitussa uudelleentarkastelussa esitetyt painopisteet. On tärkeää varmistaa, että ohjelman toteutusta sovitetaan yhteen Small Business Act -aloitteen toteutuksen kanssa.
Erityistavoitteiden mukaisten toimien tulisi auttaa noudattamaan erityisesti kymmentä edellä mainittua periaatetta ja olla niiden uusien toimien mukaisia, jotka on määritelty Small Business Act -aloitteen uudelleentarkastelun aikana.
(5)
Neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) vahvistetaan vuosia 2014-2020 koskeva monivuotinen rahoituskehys. Tässä monivuotisessa rahoituskehyksessä kuvataan, miten voidaan saavuttaa poliittiset tavoitteet, jotka koskevat kasvun lisäämistä ja työpaikkojen luomista Euroopassa sekä vähähiilisen ja ympäristötietoisemman talouden ja kansainvälisesti merkittävän unionin luomista.
(6)
Jotta voitaisiin edistää unionin yritysten, etenkin pk-yritysten, vahvempaa kilpailukykyä ja kestävyyttä, tukea nykyisiä pk-yrityksiä, kannustaa yrittäjyyskulttuuria ja edistää pk-yritysten kasvua, osaamisyhteiskunnan etenemistä ja tasapainoiseen talouskasvuun perustuvaa kehitystä, olisi perustettava yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma, jäljempänä 'COSME -ohjelma'.
(7)
COSME -ohjelmassa olisi asetettava yksinkertaistamisohjelma selvästi etusijalle komission 8 päivänä helmikuuta 2012 antaman tiedonannon "Yksinkertaistamisohjelma vuodet2014-2020 kattavaa monivuotista rahoituskehystä varten" mukaisesti. Unionin ja jäsenvaltioiden varojen käyttöä yritysten kilpailukyvyn ja pk-yritysten edistämiseen olisi sovitettava yhteen paremmin, jotta voidaan taata täydentävyys ja lisätä tehokkuutta ja näkyvyyttä sekä parantaa talousarvioiden välistä synergiaa.
(8)
Komissio on sitoutunut sisällyttämään ilmastotoimet unionin rahoitusohjelmiin ja osoittamaan vähintään 20 prosenttia unionin talousarviosta ilmastoon liittyviin tavoitteisiin. On tärkeää varmistaa, että COSME -ohjelman valmistelussa, suunnittelussa ja toteutuksessa edistetään ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista sekä riskien ennaltaehkäisyä. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla toimenpiteillä olisi osaltaan edistettävä siirtymistä vähähiiliseen sekä ilmastonmuutokseen sopeutuvaan talouteen ja yhteiskuntaan.
(9)
Neuvoston päätöksestä 2001/822/EY (4) seuraa, että merentakaisten maiden ja alueiden yksiköt ja elimet voivat osallistua COSME -ohjelmaan.
(10)
Unionin kilpailukykypolitiikalla on tarkoitus ottaa käyttöön institutionaalisia ja poliittisia järjestelyjä, joilla luodaan edellytyksiä yritysten, erityisesti pk-yritysten, kestävälle kasvulle. Kilpailukyvyn ja kestävyyden saavuttaminen merkitsee kykyä luoda ja ylläpitää yritysten taloudellista kilpailukykyä ja kasvua kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. Parantunut tuottavuus, myös resurssien ja energian tuottavuus, on tulojen kestävän kasvun päälähde. Kilpailukyky riippuu myös yritysten kyvystä hyödyntää täysimääräisesti mahdollisuuksia, kuten sisämarkkinoita. Tämä on erityisen tärkeää pk-yrityksille, joiden osuus unionin yrityksistä on 99 prosenttia ja jotka tarjoavat tämänhetkisistä yksityissektorin työpaikoista kaksi kolmasosaa ja uusista työpaikoista 80 prosenttia ja vastaavat yli puolesta unionin yritysten luomasta kokonaislisäarvosta. Pk-yritykset ovat keskeinen talouskasvun, työllisyyden ja sosiaalisen integraation moottori.
(11)
Komission 18 päivänä huhtikuuta 2012 antamassa tiedonannossa "Tavoitteena työllistävä elpyminen" arvioitiin, että vuoteen 2020 mennessä voitaisiin luoda yli viisi miljoonaa työpaikkaa erityisesti pk-yrityksissä toteuttamalla toimintalinjoja, joilla edistetään siirtymistä vihreään talouteen, johon kuuluvat muun muassa tehokas resurssien käyttö, energiatehokkuus ja ilmastonmuutostoimet. Tämän huomioon ottaen COSME -ohjelman erityistoimiin voisi sisältyä kestävien tuotteiden, palvelujen, teknologioiden ja prosessien kehittämisen sekä resurssi- ja energiatehokkuuden ja yritysten sosiaalisen vastuun edistäminen.
(12)
Kilpailukyky on asetettu unionin politiikan keskipisteeseen viime vuosina niiden markkinoihin liittyviin, poliittisten ja institutionaalisten epäkohtien vuoksi, jotka heikentävät unionin yritysten ja erityisesti pk-yritysten kilpailukykyä.
(13)
COSME -ohjelmassa olisi sen vuoksi puututtava markkinoiden puutteelliseen toimintaan, joka vaikuttaa unionin talouden kilpailukykyyn globaalisti ja haittaa yritysten, erityisesti pk-yritysten, kykyä kilpailla kilpakumppaneiden kanssa muualla maailmassa.
(14)
COSME -ohjelma olisi kohdistettava erityisesti komission suosituksessa 2003/361/EY (5) määriteltyihin pk-yrityksiin. Tätä asetusta sovellettaessa komission olisi kuultava kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä, myös pk-yrityksiä edustavia järjestöjä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä mikroyrityksiin, käsiteollisuustoimintaa harjoittaviin yrityksiin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin, vapaisiin ammatteihin sekä sosiaalisiin yrityksiin. Huomiota olisi kiinnitettävä myös potentiaalisiin, uusiin ja nuoriin yrittäjiin sekä naisyrittäjiin samoin kuin muihin erityisiin kohderyhmiin, kuten ikääntyneempiin henkilöihin, maahanmuuttajiin ja yrittäjiin, jotka kuuluvat sosiaalisesti heikommassa tai haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten vammaisiin, sekä liiketoiminnan luovutusten, spin-off- ja spin-out-yritysten sekä yrittäjien uusien mahdollisuuksien edistämiseen.
(15)
Monet unionin kilpailukykyongelmista liittyvät pk-yritysten vaikeuksiin saada rahoitusta, koska ne eivät pysty osoittamaan luottokelpoisuuttaan ja niillä on vaikeuksia saada riskipääomaa. Näillä vaikeuksilla on kielteinen vaikutus perustettujen uusien yritysten määrään ja laatuun, yritysten kasvuun ja elinkelpoisuuteen sekä uusien yrittäjien halukkuuteen ottaa haltuunsa elinkelpoisia yrityksiä liiketoiminnan luovutuksen tai sukupolvenvaihdoksen yhteydessä. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1639/2006/EY (6) nojalla käyttöön otetut unionin rahoitusvälineet ovat todistetusti tuottaneet lisäarvoa ja vaikuttaneet myönteisesti ainakin 220 000 pk-yritykseen. Ehdotettujen rahoitusvälineiden tuottama suurempi lisäarvo unionin kannalta on muun muassa siinä, että riskipääoman sisämarkkinoita vahvistetaan, kehitetään Euroopan laajuiset pk-yritysten rahoitusmarkkinat sekä puututaan markkinahäiriöihin, joita jäsenvaltiot eivät kykene ratkaisemaan. Unionin toimien olisi oltava yhdenmukaisia ja johdonmukaisia ja täydennettävä pk-yrityksiä koskevia jäsenvaltioiden rahoitusvälineitä, saatava aikaan vipuvaikutusta sekä vältettävä aiheuttamasta markkinoiden vääristymistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (7) mukaisesti. Toimien täytäntöönpanosta vastaavien tahojen olisi taattava täydentävyys ja vältettävä päällekkäistä rahoitusta unionin muista resursseista.
(16)
Komission olisi kiinnitettävä huomiota tämän asetuksen mukaisten rahoitusvälineiden kautta myönnettävän rahoituksen näkyvyyteen sen varmistamiseksi, että unionin tuki tunnetaan ja että myönnetty tuki pannaan merkille markkinoilla. Tätä varten myös rahoituksen välittäjät olisi velvoitettava tuomaan selkeästi esiin varojen lopullisille saajille, että tämän asetuksen mukaiset rahoitusvälineet ovat mahdollistaneet rahoituksen. Komission ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarpeelliset toimet, myös helppokäyttöisten verkkojärjestelmien avulla, levittääkseen pk-yrityksille ja välittäjille tietoa käytettävissä olevista rahoitusvälineistä. Nämä järjestelmät, joihin voi kuulua myös keskitetty portaali, eivät saisi olla päällekkäisiä olemassa olevien järjestelmien kanssa.
(17)
Yritys-Eurooppa -verkosto, jäljempänä 'verkosto', on osoittanut lisäarvonsa Euroopan pk-yritysten kannalta keskitettynä asiointipisteenä, joka tarjoaa tukea yrityksille auttamalla niitä parantamaan kilpailukykyään ja selvittämään liiketoimintamahdollisuuksia sisämarkkinoilla ja niiden ulkopuolella. Menettelyjen ja työskentelymenetelmien järkeistäminen ja yritysten tukipalvelujen eurooppalainen ulottuvuus voidaan saavuttaa vain unionin tasolla. Verkosto on erityisesti auttanut pk-yrityksiä löytämään kumppaneita yhteistyötä tai teknologian siirtoa varten sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa sekä saamaan neuvoja unionin rahoituslähteistä, unionin oikeudesta ja teollis- ja tekijänoikeuksista sekä unionin ohjelmista, joilla pyritään edistämään ekoinnovaatioita ja kestävää tuotantoa. Se on myös saanut palautetta unionin oikeudesta ja standardeista. Sen ainutlaatuinen asiantuntemus on erityisen tärkeä pyrittäessä torjumaan tiedon epätasaista jakautumista ja vähentämään valtioiden rajat ylittävään toimintaan liittyviä kustannuksia.
(18)
Tarvitaan kuitenkin jatkuvia toimia verkoston palvelujen ja toiminnan laadun parantamiseksi erityisesti sen suhteen, miten hyvin pk-yritykset ovat tietoisia ehdotetuista palveluista ja käyttävät niitä, ottamalla mukaan kansainvälistymis- ja innovointipalvelut, tehostamalla yhteistyötä verkoston sekä alueellisten ja paikallisten pk-yritysten sidosryhmien kesken sekä ottamalla paremmin mukaan toimintaan vastaanottavia organisaatioita ja kuulemalla niitä, vähentämällä byrokratiaa, parantamalla tietoteknistä tukea ja lisäämällä verkoston ja sen palveluiden näkyvyyttä sen kattamilla maantieteellisillä alueilla.
(19)
Pk-yritysten vähäinen kansainvälistyminen sekä Euroopan sisällä että ulkopuolella vaikuttaa kilpailukykyyn. Joidenkin arvioiden mukaan tällä hetkellä unionin pk-yrityksistä 25 prosenttia harjoittaa tai on jossakin vaiheessa kolmen viime vuoden aikana harjoittanut vientiä, ja vain 13 prosenttia unionin pk-yrityksistä harjoittaa säännöllisesti vientiä unionin ulkopuolelle ja vain 2 prosenttia on tehnyt investointeja kotimaansa ulkopuolelle. Myös vuoden 2012 Eurobarometritutkimuksesta käy ilmi, että pk-yritykset eivät ole hyödyntäneet kasvumahdollisuuksiaan vihreillä markkinoilla unionissa eivätkä sen ulkopuolella kansainvälistymisen ja julkisiin hankintoihin osallistumisen osalta. Small Business Act -aloitteessa kehotettiin unionia ja jäsenvaltioita tukemaan ja kannustamaan pk-yrityksiä hyödyntämään unionin ulkopuolisten markkinoiden kasvua, ja tämän mukaisesti unioni antaa taloudellista tukea useille aloitteille, kuten EU:n ja Japanin teolliselle yhteistyökeskukselle ja teollis- ja tekijänoikeuksia käsittelevälle pk-yritysten neuvontapalvelulle Kiinassa. Unionin lisäarvoa luodaan edistämällä yhteistyötä ja tarjoamalla Euroopan tasolla palveluja, jotka täydentävät jäsenvaltioiden keskeisiä kaupanedistämispalveluita mutta eivät ole niiden kanssa päällekkäisiä ja jotka tehostavat sekä julkisten että yksityisten palveluntarjoajien toimia tällä alalla. Näihin palveluihin olisi kuuluttava tiedottaminen teollis- ja tekijänoikeuksista, standardeista sekä julkisia hankintoja koskevista säännöistä ja mahdollisuuksista. Neuvoston 6 päivänä joulukuuta 2011 komission tiedonannon "Globalisaation aikakauden yhdennetty teollisuuspolitiikka - Kilpailukyky ja kestävyys keskeiselle sijalle" johdosta antamien päätelmien "Teollisuuspolitiikan täytäntöönpanon vahvistaminen kaikkialla EU:ssa" osa II olisi otettava kaikilta osiltaan huomioon. Tarkoin määritellyn eurooppalaisen klusteristrategian olisi tältä osin täydennettävä kansallisia ja alueellisia toimia, joilla klustereita kannustetaan huippuosaamiseen ja kansainväliseen yhteistyöhön ottaen huomioon, että pk-yritysten klusterien muodostaminen voi olla keskeinen keino lisätä pk-yritysten valmiuksia innovoida ja käynnistää toimintaa ulkomaisilla markkinoilla.
(20)
Unionin yritysten ja etenkin pk-yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi jäsenvaltioiden ja komission on luotava suotuisa liiketoimintaympäristö. Huomiota on kiinnitettävä erityisesti pk-yritysten etuihin ja niihin aloihin, joilla pk-yritysten toiminta on aktiivisinta. Myös unionin tason aloitteita tarvitaan, jotta tietoa ja osaamista voidaan vaihtaa Euroopan laajuisesti, ja sähköiset palvelut voivat olla erityisen kustannustehokkaita tällä alalla. Tällaisilla toimilla voidaan auttaa kehittämään tasapuoliset toimintaedellytykset pk-yrityksille.
(21)
Sisämarkkinoiden puutteet, hajanaisuus ja tarpeeton byrokratia estävät kansalaisia, kuluttajia ja yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, hyödyntämästä sisämarkkinoiden kaikkia etuja. Tämän vuoksi tarvitaan viipymättä jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisiä toimia täytäntöönpanoon, lainsäädäntöön ja tiedotukseen liittyvien puutteiden korjaamiseksi. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi tehtävä yhteistyötä myös pk-yritysten hallintoon ja sääntelyyn liittyvien liiallisten rasitteiden vähentämiseksi ja välttämiseksi. COSME -ohjelma on ainoa unionin ohjelma, jossa keskitytään nimenomaan pk-yrityksiin, ja siihen kuuluvien toimien olisi edistettävä näiden tavoitteiden toteuttamista. COSME -ohjelmasta rahoitettavien toimivuustestien ja vaikutustenarviointien olisi kuuluttava näihin toimiin.
(22)
Toinen kilpailukykyyn vaikuttava tekijä on suhteellisen heikko yrittäjyyshenki unionissa. Vain 45 prosenttia unionin kansalaisista (ja alle 40 prosenttia naisista) haluaisi toimia itsenäisenä ammatinharjoittajana, kun sama osuus on Yhdysvalloissa 55 prosenttia ja Kiinassa 71 prosenttia (yrittäjyyttä koskevan Eurobarometritutkimuksen 2009 mukaan). Small Business Act -aloitteen mukaan huomiota olisi kiinnitettävä kaikkiin yrittäjien kohtaamiin tilanteisiin, kuten käynnistys-, kasvu-, luovutus- ja konkurssitilanteisiin (uusi mahdollisuus). Yrittäjyyskoulutusta edistämällä sekä yhdenmukaisuutta ja johdonmukaisuutta lisäävillä toimenpiteillä, kuten vertailuanalyyseillä ja hyvien toimintatapojen vaihdolla, saadaan aikaan paljon unionin tason lisäarvoa.
(23)
Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelma käynnistettiin tavoitteena auttaa uusia tai tulevia yrittäjiä saamaan kokemusta yritysmaailmasta jossakin muussa kuin heidän omassa jäsenvaltiossaan ja auttaa heitä näin parantamaan yrittäjyyteen liittyvää osaamistaan. Yrittäjyyden ja yrittäjyyskulttuurin edistämistä koskevien toimintaedellytysten parantamistavoitteen yhteydessä komission olisi kyettävä toteuttamaan toimenpiteitä, joilla uusia yrittäjiä autetaan parantamaan kykyään kehittää yrittäjyyteen liittyvää osaamistaan, taitojaan ja asenteitaan sekä parantamaan teknologisia ja johtamisvalmiuksiaan.
(24)
Globaali kilpailu, väestörakenteen muutokset, resurssien rajoitukset ja uudet sosiaaliset suuntaukset luovat haasteita ja mahdollisuuksia eri aloille, joihin kohdistuu maailmanlaajuisia haasteita ja joille on ominaista pk-yritysten suuri osuus. Esimerkiksi suunnitteluun pohjautuvien alojen on mukauduttava, jotta ne pystyvät hyödyntämään yksilöllisten, luovien ja inklusiivisten tuotteiden suureen kysyntään liittyvän käyttämättömän potentiaalin. Koska nämä haasteet koskevat kaikkia unionissa näillä aloilla toimivia pk-yrityksiä, unionin tasolla tarvitaan yhdennettyjä toimia lisäkasvun tuottamiseksi sellaisten aloitteiden kautta, jotka nopeuttavat uusien tuotteiden ja palvelujen syntymistä.
(25)
Jäsenvaltioissa toteutettujen toimien täydentämiseksi COSME -ohjelmalla voidaan tukea sekä alakohtaisia että alojen välisiä aloitteita, joilla on huomattavaa potentiaalia kasvun ja yrittäjyystoiminnan kannalta, erityisesti aloilla, joilla pk-yritysten osuus on suuri. Näin nopeutetaan kilpailukykyisten ja kestävien toimialojen syntymistä, joiden perustana ovat kaikkein kilpailukykyisimmät liiketoimintamallit, paremmat tuotteet ja menetelmät, organisaatiorakenteet tai muuttuneet arvoketjut. Komissio antoi 30 päivänä kesäkuuta 2010 tiedonannon "Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde - Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet", jonka lokakuussa 2010 kokoontunut neuvosto otti myönteisesti vastaan. Tiedonannossa todettiin, että matkailu on merkittävä ala unionin taloudessa. Tällä alalla toimivien yritysten välitön osuus unionin bruttokansantuotteesta (BKT) on 5 prosenttia. Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa tunnustetaan matkailun merkitys ja esitetään unionin toimivalta tällä alalla. Eurooppalaiset matkailualoitteet voivat täydentää jäsenvaltioiden toimia rohkaisemalla suotuisan toimintaympäristön luomiseen ja edistämällä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä erityisesti hyvien toimintatapojen vaihdon avulla. Toimiin voi kuulua matkailua koskevan tietopohjan parantaminen niin, että tarjotaan tietoja ja analyysejä, sekä kansainvälisten yhteistyöhankkeiden kehittäminen tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, samalla kun vältetään asettamasta pakollisia vaatimuksia unionin yrityksille.
(26)
COSME -ohjelmassa esitetään toimet tavoitteita varten, kokonaisrahoituspuitteet tavoitteiden toteuttamiseksi, rahoitusvälineiden vähimmäisrahoituspuitteet, erilaiset täytäntöönpanotoimenpiteet sekä seurantaa, arviointia ja unionin taloudellisten etujen suojaamista koskevat avoimet järjestelyt.
(27)
COSME -ohjelmalla täydennetään unionin muita ohjelmia ottaen samalla huomioon, että kunkin välineen olisi toimittava omien erityismenettelyjensä mukaisesti. Näin ollen samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin ei tulisi myöntää kaksinkertaista rahoitusta. Jotta unionin rahoituksella saataisiin lisäarvoa ja merkittävää vaikutusta, olisi kehitettävä tiivistä synergiaa COSME -ohjelman, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1291/2013 (8) ("Horisontti 2020 -puiteohjelma"), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (9) ("rakennerahastot") ja unionin muiden ohjelmien välillä.
(28)
Avoimuuden sekä naisten ja miesten tasa-arvon periaatteet olisi otettava huomioon kaikissa COSME -ohjelmaan kuuluvissa aloitteissa ja toimissa. Aloitteissa ja toimissa olisi otettava huomioon myös kaikkien kansalaisten ihmisoikeudet ja perusvapaudet.
(29)
Pk-yrityksille suunnattujen avustusten myöntämisessä olisi noudatettava avoimia menettelyjä. Avustuksia myönnettäessä ja maksettaessa olisi toimittava avoimesti ja epäbyrokraattisesti sekä noudatettava yhteisiä sääntöjä.
(30)
Tässä asetuksessa vahvistetaan COSME -ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (10) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
(31)
Sen varmistamiseksi, että varoja käytetään ainoastaan markkinoihin liittyviin, poliittisiin ja institutionaalisiin epäkohtiin puuttumiseksi, ja jotta vältetään markkinoiden vääristyminen, COSME -ohjelmasta annettavassa rahoituksessa olisi noudatettava valtiontukea koskevia unionin sääntöjä.
(32)
Euroopan talousaluetta koskevassa sopimuksessa ja liittymissopimusten liitteenä olevissa pöytäkirjoissa määrätään asianomaisten maisten osallistumisesta unionin ohjelmiin. Muiden kolmansien maiden osallistumisen olisi oltava mahdollista, jos se on sopimusten ja menettelyjen mukaista.
(33)
On tärkeää varmistaa, että COSME -ohjelman varainhoito on moitteetonta ja että ohjelma toteutetaan mahdollisimman tehokkaasti ja käyttäjäystävällisesti, samalla kun taataan oikeusvarmuus ja se, että COSME -ohjelma on kaikkien osallistujien ulottuvilla.
(34)
COSME -ohjelmaa olisi seurattava ja arvioitava, jotta sitä voidaan mukauttaa. Sen täytäntöönpanosta olisi laadittava vuosittain kertomus, jossa esitellään saavutettu edistyminen ja suunnitellut toimet.
(35)
COSME -ohjelman täytäntöönpanoa olisi seurattava vuosittain käyttäen keskeisiä indikaattoreita tulosten ja vaikutusten arviointiin. Näiden indikaattoreiden ja niiden perustasojen olisi muodostettava vähimmäisperusta sen arvioimiseksi, missä määrin COSME -ohjelman tavoitteet on saavutettu.
(36)
Kaikkien COSME -ohjelmasta tuettujen toimien tavoitteiden saavuttamista koskevaan väliraporttiin, jonka komissio laatii, olisi sisällytettävä myös arviointi pk-yritysten osallistumisasteesta, jos sen todetaan olevan alhainen hyvin monissa jäsenvaltioissa. Jäsenvaltiot voisivat tarvittaessa ottaa väliraportin tulokset huomioon omissa politiikoissaan.
(37)
Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ennaltaehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin asetuksen (EU) N:o 966/2012 mukaiset hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset.
(38)
Tämän asetuksen täytäntöönpanon yhdenmukaisten edellytysten varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa COSME -ohjelman täytäntöönpanoa koskevien vuotuisten työohjelmien hyväksymistä varten. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti (11). Jotkin vuotuiseen työohjelmaan sisältyvät toimet edellyttävät toimien yhteensovittamista kansallisella tasolla. Tältä osin olisi sovellettava mainitun asetuksen 5 artiklan 4 kohtaa.
(39)
Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti indikaattoreita koskevien lisäysten ja rahoitusvälineitä koskevien tiettyjen yksityiskohtien muutosten osalta sekä ohjeellisten määrien muutosten osalta, jos ne ylittävät yli 5 prosentilla kutakin tapausta koskevan rahoituspuitteiden arvon. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asiaankuuluvat asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, ajoissa ja asianmukaisesti.
(40)
Oikeusvarmuuden ja selkeyden vuoksi päätös N:o 1639/2006/EY olisi kumottava,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
Kohde
1 artikla
Perustaminen
Perustetaan unionin toimia koskeva ohjelma yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi, korostaen erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä ('pk-yritykset'), jäljempänä 'COSME -ohjelma', 1 päivänä tammikuuta 2014 alkavaksi ja 31 päivänä joulukuuta 2020 päättyväksi kaudeksi.
2 artikla
Määritelmä
Tässä asetuksessa 'pk-yrityksellä' tarkoitetaan mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä suosituksessa 2003/361/EY olevan määritelmän mukaisesti.
3 artikla
Yleiset tavoitteet
1. COSME -ohjelmalla edistetään seuraavia yleisiä tavoitteita, joissa kiinnitetään erityistä huomiota unioniin sijoittautuneiden pk-yritysten sekä COSME -ohjelmaan 6 artiklan nojalla osallistuviin kolmansiin maihin sijoittautuneiden pk-yritysten erityistarpeisiin:
a)
vahvistetaan unionin yritysten, erityisesti pk-yritysten, kilpailukykyä ja kestävyyttä;
b)
kannustetaan yrittäjyyshenkeä ja edistetään pk-yritysten luomista ja kasvua.
2. Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista mitataan seuraavilla indikaattoreilla:
a)
pk-yritysten kestävyys;
b)
muutokset uusien ja nykyisten pk-yritysten turhissa hallinnollisissa rasitteissa;
c)
muutokset niiden pk-yritysten osuudessa, jotka harjoittavat vientiä unionin sisällä tai unionin ulkopuolelle;
d)
muutokset pk-yritysten kasvussa;
e)
muutokset niiden unionin kansalaisten osuudessa, jotka haluavat ryhtyä itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi.
3. COSME -ohjelman indikaattoreiden ja tavoitteiden yksityiskohtainen luettelo on liitteessä.
4. COSME -ohjelmalla tuetaan Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa sekä edistetään älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan tavoitteen saavuttamista. COSME -ohjelmalla edistetään erityisesti työllisyyttä koskevaa yleistavoitetta.
II LUKU
Erityiset tavoitteet ja toiminta-alat
4 artikla
Erityiset tavoitteet
1. COSME -ohjelman erityiset tavoitteet ovat seuraavat:
a)
parannetaan pk-yritysten rahoituksen saantia sekä pääoma- että velkarahoituksen muodossa;
b)
parannetaan pääsyä markkinoille erityisesti unionin sisällä, mutta myös globaalilla tasolla;
c)
parannetaan unionin yritysten, erityisesti pk-yritysten, kilpailukyvyn ja kestävyyden toimintaedellytyksiä, myös matkailualalla;
d)
edistetään yrittäjyyttä ja yrittäjyyskulttuuria.
2. COSME -ohjelman täytäntöönpanossa edistetään yritysten tarvetta mukautua vähäpäästöiseen, ilmastonmuutosta sietävään sekä resurssi- ja energiatehokkaaseen talouteen.
3. COSME -ohjelman vaikutusta 1 kohdassa tarkoitettujen erityisten tavoitteiden saavuttamiseen mitataan indikaattoreilla, jotka esitetään liitteessä.
4. Jäljempänä 13 artiklassa tarkoitetuissa vuotuisissa työohjelmissa määritellään yksityiskohtaisesti kaikki COSME -ohjelman puitteissa toteutettavat toimet.
5 artikla
Talousarvio
1. Rahoituspuitteet COSME -ohjelman täytäntöönpanoa varten ovat 2 298,243 miljoonaa euroa käypinä hintoina, josta vähintään 60 prosenttia osoitetaan rahoitusvälineisiin.
Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.
2. Tässä asetuksessa vahvistetuista rahoituspuitteista voidaan kattaa myös sellaisiin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin liittyviä kustannuksia, joita COSME -ohjelman hallinnointi ja sen tavoitteiden saavuttaminen edellyttävät. Niistä katetaan kustannustehokkaalla tavalla erityisesti tutkimuksia, asiantuntijatapaamisia, tiedotus- ja viestintätoimia, myös unionin poliittisia prioriteetteja koskevaa tiedottamista sikäli kuin se liittyy COSME -ohjelman yleisiin tavoitteisiin, kustannuksia, jotka liittyvät tiedon käsittelyyn ja vaihtoon tarkoitettuihin tietoteknisiin verkostoihin, sekä kaikki muut tekniseen ja hallinnolliseen apuun liittyvät kustannukset, joita komissiolle aiheutuu COSME -ohjelman hallinnoinnista.
Nämä kustannukset eivät saa ylittää 5 prosenttia rahoituspuitteiden arvosta.
3. COSME -ohjelman rahoituspuitteissa osoitetaan ohjeelliset määrät siten, että ohjelman rahoituspuitteiden arvosta 21,5 prosenttia kohdistetaan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen, 11 prosenttia 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen ja 2,5 prosenttia 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen. Komissio voi kussakin tapauksessa poiketa näistä ohjeellisista määristä muttei yli 5 prosentilla rahoituspuitteiden arvosta. Siltä varalta, että tämän rajan ylittäminen osoittautuu tarpeelliseksi, komissiolle siirretään valta hyväksyä delegoituja säädöksiä 23 artiklan mukaisesti näiden ohjeellisten määrien muuttamiseksi.
4. Rahoitusosuudella voidaan kattaa myös teknisen ja hallinnollisen avun menoja, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa siirtyminen N:o 1639/2006/EY mukaisesti hyväksytyistä toimenpiteistä COSME -ohjelmaan. Samanlaisten kulujen kattamiseksi talousarvioon voidaan tarvittaessa ottaa määrärahoja myös vuoden 2020 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä.
6 artikla
Kolmansien maiden osallistuminen
1. COSME -ohjelmaan voivat osallistua:
a)
Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) kuuluvat maat, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ETA-sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti, ja muut Euroopan maat, jos se on sopimusten ja menettelyjen mukaista;
b)
Euroopan unioniin liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa järjestelyissä vahvistettujen yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti, jotka koskevat kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin;
c)
Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat, jos se on sopimusten ja menettelyjen mukaista, puitesopimuksissa, assosiaatiosopimusten pöytäkirjoissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä vahvistettujen yleisten periaatteiden sekä yleisten ehtojen mukaisesti, jotka koskevat kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun maahan sijoittautunut oikeussubjekti voi osallistua COSME -ohjelman niihin osiin, joihin kyseinen maa osallistuu 1 kohdassa kuvatuissa sopimuksissa vahvistettujen ehtojen mukaisesti.
7 artikla
Muiden kuin osallistuvien maiden oikeussubjektien osallistuminen
1. Edellä 6 artiklassa tarkoitettuun kolmanteen maahan sijoittautuneet oikeussubjektit voivat osallistua COSME -ohjelman niihin osiin, joihin kyseinen maa ei osallistu. Muihin kolmansiin maihin sijoittautuneet oikeussubjektit voivat myös osallistua COSME -ohjelman mukaisiin toimiin.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut oikeussubjektit eivät ole oikeutettuja unionin rahoitustukeen, paitsi jos se on olennaista COSME -ohjelman kannalta, etenkin unionin yritysten kilpailukyky ja markkinoille pääsy huomioiden. Tätä poikkeusta ei sovelleta voittoa tuottaviin oikeussubjekteihin.
8 artikla
Toimet pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksien parantamiseksi
1. Komissio tukee toimia, joilla pyritään helpottamaan ja parantamaan pk-yritysten rahoituksen saantia niiden käynnistys-, kasvu- ja luovutusvaiheessa ja joilla täydennetään jäsenvaltioiden rahoitusvälineiden käyttöä pk-yritysten hyväksi kansallisella ja alueellisella tasolla. Täydentävyyden varmistamiseksi näitä toimia on sovitettava tiiviisti yhteen koheesiopolitiikan yhteydessä, Horisontti 2020 -puiteohjelman puitteissa ja kansallisella tasolla toteutettavien toimien kanssa. Tällaisilla toimilla on markkinoiden kysyntä huomioiden pyrittävä kannustamaan sekä pääoma- että velkarahoituksen, kuten alku-, enkeli- ja oman pääoman luonteisen rahoituksen tarjoamista ja hyödyntämistä, mutta ei yritysten omaisuuden pilkkomista.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimien lisäksi unionin tukea voidaan antaa markkinoiden kysyntä huomioiden myös toimille, joilla parannetaan valtioiden rajat ylittävää ja monen maan välistä rahoitusta; näin autetaan pk-yrityksiä kansainvälistämään toimintaansa unionin lainsäädännön mukaisesti.
Komissio voi myös tutkia mahdollisuuksia markkinoiden kysyntä huomioiden kehittää innovatiivisia rahoitusmekanismeja, esimerkiksi crowdfunding-rahoitusta.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimien yksityiskohdista säädetään 17 artiklassa.
9 artikla
Toimet markkinoillepääsyn parantamiseksi
1. Jotta voidaan edelleen parantaa unionin yritysten kilpailukykyä ja pääsyä markkinoille, komissio voi tukea toimia, joilla parannetaan pk-yritysten pääsyä sisämarkkinoille, kuten tietojen tarjoamista (myös digitaalipalvelujen kautta) ja tietämyksen lisäämistä muun muassa unionin ohjelmista, oikeudesta ja standardeista.
2. Erityistoimenpiteillä on pyrittävä helpottamaan pk-yritysten pääsyä unionin ulkopuolisille markkinoille. Näihin toimenpiteisiin voi kuulua tietojen antaminen olemassa olevista markkinoille pääsyn esteistä ja liiketoimintamahdollisuuksista, julkisista hankinnoista ja tullimenettelyistä sekä sellaisten tukipalveluiden parantaminen, jotka liittyvät standardeihin sekä teollis- ja tekijänoikeuksiin tärkeimmissä kolmansissa maissa. Näillä toimenpiteillä täydennetään päällekkäisyyttä välttäen jäsenvaltioiden tärkeimpiä kauppaa edistäviä toimia.
3. COSME -ohjelman toimilla voidaan pyrkiä edistämään kansainvälistä yhteistyötä, mukaan luettuna teollisuutta ja sääntelyä koskeva vuoropuhelu kolmansien maiden kanssa. Erityistoimenpiteillä voidaan pyrkiä kaventamaan tuotteita koskevien unionin ja muiden maiden sääntelypuitteiden välisiä eroja sekä edistämään yritys- ja teollisuuspolitiikan kehittämistä ja yritysten toimintaympäristön parantamista.
10 artikla
Enterprise Europe Network - Yritys-Eurooppa -verkosto
1. Komissio tukee Yritys-Eurooppa -verkostoa, jäljempänä 'verkosto', sen tehtävässä tarjota yhtenäistettyjä yritystukipalveluita unionin pk-yrityksille, jotka haluavat kartoittaa liiketoimintamahdollisuuksia sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa. Verkoston toimiin voi kuulua seuraavaa:
a)
unionin aloitteisiin ja oikeuteen liittyvät tiedonanto- ja neuvontapalvelut, hallintovalmiuksien lisäämiseen pk-yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi annettava tuki, pk-yritysten rahoitusta koskevan tietämyksen parantamiseen annettava tuki, mukaan lukien rahoitusmahdollisuuksia ja rahoituksen saantia koskevat tiedotus- ja neuvontapalvelut sekä pääsy asiaan liittyviin valmennus- ja mentorointiohjelmiin, toimenpiteet, joiden avulla pk-yritykset voivat parantaa energiatehokkuutta sekä ilmastoa ja ympäristöä koskevaa asiantuntemusta, sekä tiedottaminen unionin rahoitusohjelmista ja rahoitusvälineistä (mukaan lukien Horisontti 2020 -puiteohjelmasta yhteistyössä kansallisten yhteyspisteiden ja rakennerahastojen kanssa);
b)
valtioiden rajat ylittävää liiketoimintayhteistyötä, tutkimusta ja kehitystä, teknologian ja tiedon siirtoa koskevien sekä teknologia- ja innovaatiokumppanuuksien helpottaminen;
c)
toimiminen viestintäkanavana pk-yritysten ja komission välillä.
2. Verkoston voidaan myös muiden unionin ohjelmien, kuten Horisontti 2020 -puiteohjelman, puolesta tapahtuvaan palvelujen tarjoamiseen, mukaan lukien asiaan liittyvät neuvontapalvelut, joilla pk-yrityksiä rohkaistaan osallistumaan unionin muihin ohjelmiin. Komissio varmistaa, että verkostoa varten tarkoitetut eri rahoitusvälineet sovitetaan tehokkaasti yhteen ja että verkoston muiden unionin ohjelmien puolesta tarjoamat palvelut rahoitetaan noista ohjelmista.
3. Verkosto toteutetaan sovittaen toiminta tiiviisti yhteen jäsenvaltioiden kanssa, jotta vältetään toimintojen päällekkäisyys toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.
Komissio arvioi verkoston hallinnoinnin tehokkuutta ja korkealaatuisten palvelujen tarjontaa eri puolilla unionia.
11 artikla
Toimet unionin yritysten, erityisesti pk-yritysten, kilpailukyvyn ja kestävyyden toimintaedellytysten parantamiseksi
1. Komissio tukee toimia, joilla parannetaan unionin yritysten, etenkin pk-yritysten, kilpailukykyä ja kestävyyttä koskevia toimintaedellytyksiä, jotta voidaan tehostaa unionin yritysten kilpailukykyä, kestävyyttä ja kasvua edistävien kansallisten ja alueellisten toimintapolitiikkojen vaikuttavuutta, johdonmukaisuutta, yhteensovittamista ja johdonmukaisuutta.
2. Komissio voi tukea erityistoimia yritysten, etenkin pk-yritysten, toimintaedellytysten parantamiseksi vähentämällä ja välttämällä tarpeetonta hallinnollista ja sääntelytaakkaa. Tällaisiin toimiin voi sisältyä asianomaisen unionin oikeuden pk-yrityksiin kohdistuvien vaikutusten säännöllinen mittaaminen, tarvittaessa tulostaulun avulla, tuki riippumattomien asiantuntijoiden ryhmille sekä tietojen ja hyvien toimintatapojen vaihto, mukaan lukien pk-yritystestien järjestelmällinen soveltaminen unionin ja jäsenvaltioiden tasolla.
3. Komissio voi tukea toimia, joilla on tarkoitus kehittää uusia kilpailukyvyn ja liiketoiminnan kehittämisstrategioita. Tällaisiin toimiin voi kuulua seuraavaa:
a)
toimenpiteet, joilla parannetaan yritysten, mukaan luettuna maailmanluokan klusterit, kilpailukykyyn ja kestävyyteen vaikuttavan politiikan suunnittelua, täytäntöönpanoa ja arviointia sekä yritysverkostojen toimintaedellytyksiä ja hallinnointia koskevien hyvien toimintatapojen vaihtaminen, sekä ylikansallisen yhteistyön edistäminen klustereiden ja yritysverkostojen kesken, kestävien tuotteiden, palvelujen, teknologian ja prosessien kehittäminen sekä resurssi- ja energiatehokkuuden ja yritysten sosiaalisen vastuun edistäminen;
b)
toimenpiteet, joilla otetaan huomioon kilpailukykypolitiikkaan liittyvät kansainväliset näkökohdat ja joissa keskitytään erityisesti toimintapoliittiseen yhteistyöhön jäsenvaltioiden, muiden COSME -ohjelmaan osallistuvien maiden ja unionin maailmanlaajuisten kauppakumppaneiden välillä;
c)
toimenpiteet, joilla parannetaan pk-yrityksiä koskevan politiikan kehittämistä, poliittisten päättäjien välistä yhteistyötä, vertaisarviointeja ja jäsenvaltioiden välistä hyvien toimintatapojen vaihtoa, ottaen tarvittaessa huomioon saatavilla oleva näyttö ja sidosryhmien näkemykset, etenkin tarkoituksin helpottaa pk-yritysten pääsyä unionin ohjelmiin ja toimenpiteisiin Small Business Act -toimintaohjelman mukaisesti.
4. Komissio voi yhteensovittamista edistämällä tukea jäsenvaltioissa toteutettuja toimia, joilla edistetään sellaisten kilpailukykyisten teollisuudenalojen syntyä, joilla on markkinapotentiaalia. Tällaiseen tukeen voi kuulua toimia, joilla edistetään hyvien käytäntöjen vaihtamista sekä teollisuuden, erityisesti pk-yritysten, taito- ja koulutustarpeiden kartoittamista, erityisesti verkkotaitojen osalta. Siihen voi kuulua myös toimia, joilla edistetään uusien liiketoimintamallien käyttöönottoa ja pk-yritysten välistä yhteistyötä uusien arvoketjujen alalla sekä uusiin tuotteisiin ja palveluihin liittyvien ideoiden kaupallista käyttöä.
5. Komissio voi täydentää jäsenvaltioiden toimia parantaakseen unionin pk-yritysten kilpailukykyä ja kestävyyttä aloilla, joille on ominaista merkittävä kasvupotentiaali, erityisesti aloilla, joilla pk-yritysten osuus on korkea, kuten matkailuala. Näihin toimiin voi kuulua jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistäminen erityisesti hyviä toimintatapoja vaihtamalla.
12 artikla
Toimet yrittäjyyden edistämiseksi
1. Komissio tukee yrittäjyyden ja yrittäjyyskulttuurin edistämistä parantamalla yrittäjyyden kehittämiseen vaikuttavia toimintaedellytyksiä muun muassa vähentämällä yritysten perustamista koskevia esteitä. Komissio tukee kestäville yrityksille, yritysten perustamiselle ja kasvulle, liiketoiminnan luovutuksille, uudelle mahdollisuudelle (uudelleenkäynnistämiselle) sekä spin-off ja spin-out -yrityksille suotuisaa liiketoimintaympäristöä ja -kulttuuria.
2. Erityistä huomiota on kiinnitettävä potentiaalisiin, uusiin ja nuoriin yrittäjiin sekä naisyrittäjiin samoin kuin muihin erityisiin kohderyhmiin.
3. Komissio voi toteuttaa toimia, kuten uusille yrittäjille tarkoitettuja liikkuvuusohjelmia, joilla uusia yrittäjiä autetaan parantamaan kykyään kehittää yrittäjyyteen liittyvää osaamistaan, taitojaan ja asenteitaan sekä parantamaan teknisiä ja johtamisvalmiuksiaan.
4. Komissio voi tukea jäsenvaltioiden toimenpiteitä, joilla kehitetään ja helpotetaan yrittäjyyskasvatusta, -koulutusta, -taitoja ja -asenteita, etenkin potentiaalisten ja uusien yrittäjien parissa.
III LUKU
COSME -ohjelman täytäntöönpano
13 artikla
Vuosittaiset työohjelmat
1. Komissio hyväksyy COSME -ohjelman täytäntöönpanoa varten vuotuiset työohjelmat 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Kussakin vuotuisessa työohjelmassa toteutetaan tässä asetuksessa esitetyt tavoitteet ja esitetään yksityiskohtaisesti:
a)
kuvaus rahoitettavista toimista, kutakin tointa varten asetetuista tavoitteista, joiden on oltava 3 ja 4 artiklassa vahvistettujen yleisten ja erityisten tavoitteiden mukaisia, odotetut tulokset, toteutusmenetelmä sekä maininta kullekin toimelle varatusta rahamäärästä, kaikkia toimia varten varattu kokonaismäärä ja alustava täytäntöönpanoaikataulu sekä maksumäärärahojen jakauma;
b)
kunkin toimen osalta asianmukaiset laadulliset ja määrälliset indikaattorit, joilla analysoidaan ja seurataan tuloksia ja kyseisen toimen tavoitteiden saavuttamista;
c)
avustusten ja niihin liittyvien toimenpiteiden osalta toimenpiteiden keskeiset arviointiperusteet, jotka asetetaan niin, että COSME -ohjelman tavoitteet voidaan saavuttaa parhaalla mahdollisella tavalla, ja yhteisrahoituksen enimmäismäärä;
d)
rahoitusvälineitä koskeva erillinen yksityiskohtainen luku, jossa tämän asetuksen 17 artiklan mukaisesti otetaan huomioon asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaiset tiedonantovelvoitteet, mukaan lukien rahoituspuitteiden suunniteltu kohdentaminen rahoitusvälineiden osalta tämän asetuksen 18 artiklassa tarkoitetun kasvuun tähtäävän pääomajärjestelyn ja sen 19 artiklassa tarkoitetun lainantakausjärjestelyn kesken, muita tietoja, kuten takuiden taso ja suhde Horisontti 2020 -puiteohjelmaan.
2. Komissio panee COSME -ohjelman täytäntöön asetuksen (EU) N:o 966/2012 mukaisesti.
3. COSME -ohjelman täytäntöönpanossa on varmistettava, että tuetuissa toimissa otetaan huomioon tuleva kehitys ja tarpeet, varsinkin 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun väliarvioinnin jälkeen, ja se, että ne ovat merkityksellisiä kehittyvien markkinoiden, talouden ja yhteiskunnan muutosten kannalta.
14 artikla
Tukitoimenpiteet
1. Edellä 13 artiklassa tarkoitettujen vuosittaisten työohjelmien kattamien toimenpiteiden lisäksi komissio toteuttaa säännöllisesti tukitoimenpiteitä, joihin sisältyvät seuraavat:
a)
alakohtaisten ja alojen välisten kilpailukykynäkökohtien analysoinnin ja seurannan parantaminen;
b)
hyvien toimintatapojen ja poliittisten toimintamallien kartoittaminen ja levittäminen sekä edelleen kehittäminen;
c)
voimassa olevan oikeuden toimivuutta koskevat tarkastelut ja yritysten kilpailukyvyn kannalta erityisen merkityksellisten unionin uusien toimenpiteiden vaikutusten arviointi, jotta löydettäisiin aloja, joilla voimassa olevaa oikeutta on tarpeen yksinkertaistaa, ja varmistettaisiin, että pk-yrityksille aiheutuu mahdollisimman vähän rasitteita aloilla, joilla ehdotetaan uusia lainsäädäntötoimenpiteitä;
d)
yrityksiin, erityisesti pk-yrityksiin, vaikuttavan lainsäädännön, teollisuuspolitiikan ja kilpailukykyyn liittyvien toimenpiteiden arviointi;
e)
sellaisten yhdennettyjen ja käyttäjäystävällisten sähköisten järjestelmien luomisen edistäminen, joilla tarjotaan pk-yrityksille tärkeitä ohjelmia koskevaa tietoa varmistaen samalla, että ne eivät ole päällekkäisiä nykyisten portaalien kanssa.
2. Näiden tukitoimenpiteiden kokonaiskustannukset eivät saa ylittää 2,5 prosenttia COSME -ohjelman rahoituspuitteista.
15 artikla
Seuranta ja arviointi
1. Komissio seuraa COSME -ohjelman täytäntöönpanoa ja hallintoa.
2. Komissio laatii vuosittain seurantaraportin, jossa tarkastellaan tuettujen toimien tehokkuutta ja vaikuttavuutta rahoituksen täytäntöönpanon, tulosten, kustannusten ja mahdollisuuksien mukaan vaikutusten kannalta. Raporttiin on sisällytettävä tietoja edunsaajista, mahdollisuuksien mukaan kunkin ehdotuspyynnön osalta, sekä tietoja ilmastoon liittyvistä menoista, ilmastonmuutostavoitteiden mukaisesti annetun tuen vaikutuksesta, asiaan kuuluvia tietoja lainantakausjärjestelystä myönnetyistä yli 150 000 euron suuruisista ja sitä pienemmistä lainoista siten, että näiden tietojen keruu ei aiheuta kohtuutonta hallinnollista rasitetta yrityksille eikä etenkään pk-yrityksille. Seurantaraportti sisältää kutakin rahoitusvälinettä koskevan vuosikertomuksen asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 140 artiklan 8 kohdan mukaisesti.
3. Komissio laatii viimeistään vuonna 2018 toimenpiteiden uusimista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevan päätöksen tekemistä varten väliarviointikertomuksen, jossa käsitellään kaikkien COSME -ohjelmasta tuettujen toimien tavoitteiden saavuttamista tulosten ja vaikutusten tasolla, resurssien käytön tehokkuutta ja sillä Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa. Väliarviointikertomuksessa on myös käsiteltävä yksinkertaistamisen laajuutta, sen sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, kaikkien tavoitteiden jatkuvaa merkityksellisyyttä sekä sitä, miten toimenpiteillä on edistetty unionin painopisteiden eli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteutumista. Siinä on otettava huomioon edeltävien toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutusten arvioinnin tulokset ja sitä käytetään perustana päätettäessä seuraavan toimenpiteen uusimisesta, muuttamisesta tai keskeyttämisestä.
4. Komissio laatii lopullisen arviointikertomuksen toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutuksista ja vaikutusten kestävyydestä.
5. Kaikkien tämän asetuksen nojalla unionin varoja saaneiden edunsaajien ja muiden asianosaisten on toimitettava komissiolle kyseisten toimenpiteiden seurantaa ja arviointia varten tarvittavat asianmukaiset tiedot.
6. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut kertomukset ja julkistaa ne.
IV LUKU
Rahoitussäännökset ja taloudellisen tuen muodot
16 artikla
Taloudellisen tuen muodot
COSME -ohjelman mukainen unionin rahoitustuki voidaan panna täytäntöön välillisesti siirtämällä budjetin täytäntöönpanotehtäviä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdassa luetelluille elimille.
17 artikla
Rahoitusvälineet
1. COSME -ohjelman mukaisia, asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 VIII osaston mukaisesti perustettuja rahoitusvälineitä on käytettävä niin, että pyritään helpottamaan pk-yritysten rahoituksen saantia niiden käynnistys-, kasvu- ja luovutusvaiheessa. Näihin rahoitusvälineisiin on sisällyttävä pääomajärjestely ja lainantakausjärjestely. Myönnettäessä varoja näihin järjestelyihin on otettava huomioon rahoituksenvälittäjien taholta tuleva kysyntä.
2. Pk-yritysten rahoitusvälineet voidaan tapauksen mukaan yhdistää seuraavien kanssa ja ne voivat täydentää niitä:
a)
muut jäsenvaltioiden ja niiden hallintoviranomaisten perustamat rahoitusvälineet, joita rahoitetaan kansallisista tai alueellisista varoista tai rakennerahastoista toteutettavien toimien yhteydessä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 38 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti;
b)
muut jäsenvaltioiden ja niiden hallintoviranomaisten perustamat rahoitusvälineet, joita rahoitetaan kansallisista tai alueellisista ohjelmista rakennerahastoista toteutettavien toimien ulkopuolella;
c)
unionin rahoittamat avustukset, tämän asetuksen mukaiset avustukset mukaan luettuina.
3. Jäljempänä 18 artiklassa tarkoitetulla kasvuun tähtäävällä pääomajärjestelyllä ja 19 artiklassa tarkoitetulla lainantakausjärjestelyllä voidaan täydentää rahoitusvälineitä, joita jäsenvaltioissa käytetään pk-yritysten hyväksi unionin koheesiopolitiikan puitteissa.
4. Kasvuun tähtäävässä pääomajärjestelyssä ja lainantakausjärjestelyssä voidaan tarpeen mukaan sallia taloudellisten resurssien yhdistäminen sellaisten jäsenvaltioiden ja/tai alueiden kanssa, jotka ovat halukkaita antamaan osan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 38 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti niille myönnetyistä rakennerahastojen varoista.
5. Rahoitusvälineistä on mahdollista saada hyväksyttävää tasoa olevaa tuottoa, joka auttaa saavuttamaan muiden kumppanien tai investoijien tavoitteet. Kasvuun tähtäävää pääomajärjestelyä voidaan käyttää toissijaiselta pohjalta, mutta sillä on pyrittävä säilyttämään unionin talousarviosta myönnettyjen varojen arvo.
6. Kasvuun tähtäävä pääomajärjestely ja lainantakausjärjestely toteutetaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 VIII osaston ja komission delegoidun asetuksen (EU, Euratom) N:o 1268/2012 (12) mukaisesti.
7. COSME -ohjelman mukaiset rahoitusvälineet kehitetään ja pannaan täytäntöön Horisontti 2020 -puiteohjelmassa pk-yrityksiä varten perustettujen rahoitusvälineiden täydentämiseksi ja johdonmukaisesti niiden kanssa.
8. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisöjen, joille on annettu tehtäväksi rahoitusvälineiden täytäntöönpano, on huolehdittava unionin toiminnan näkyvyydestä, kun ne hallinnoivat unionin varoja. Tätä varten tällaisen yhteisön on varmistettava, että rahoituksen välittäjät ilmoittavat rahoituksen lopullisille saajille nimenomaisesti sen, että rahoitus oli mahdollista COSME -ohjelman mukaisten rahoitusvälineiden avulla. Komissio huolehtii siitä, että rahoituksen saajia koskevat asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 2 kohdan e alakohdan mukaisesti jälkikäteen julkaistut tiedot ovat helposti mahdollisten lopullisten saajien saatavilla.
9. Päätöksen N:o 1639/2006/EY nojalla perustetun kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuen toiseen osajärjestelmään perustuvat takaisinmaksut, jotka on saatu 31 päivän joulukuuta 2013 jälkeen, osoitetaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti tämän asetuksen 18 artiklassa tarkoitettuun kasvuun tähtäävään pääomajärjestelyyn.
10. Rahoitusvälineiden täytäntöönpanossa on noudatettava asiaankuuluvia unionin valtiontukisääntöjä.
18 artikla
Kasvuun tähtäävä pääomajärjestely
1. Kasvuun tähtäävä pääomajärjestely (Equity Facility for Growth, jäljempänä 'EFG-järjestely') pannaan täytäntöön unionin pääomarahoitusvälineen, josta tuetaan unionin yritysten kasvua sekä tutkimusta ja innovointia alkuvaiheesta, mukaan luettuna siemenvaihe, kasvuvaiheeseen. Unionin pääomarahoitusväline on osajärjestelmä, ja se saa taloudellista tukea Horisontti 2020-puiteohjelmasta ja COSME -ohjelmasta.
2. EFG-järjestelyssä keskitytään rahastoihin, jotka tarjoavat riskipääomaa ja mezzanine- eli välirahoitusta, kuten toissijaisia lainoja ja osakkuuslainoja, sekä laajeneviin ja kasvuvaiheen yrityksiin, etenkin sellaisiin, joiden toiminta ulottuu valtioiden rajojen yli, mutta samalla siitä on mahdollista tehdä investointeja myös alkuvaiheen rahastoihin yhdessä Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisen, tutkimus- ja innovointitoimiin tarkoitetun pääomajärjestelyn kanssa sekä tarjota yhteisinvestointijärjestelyjä bisnesenkeleille. EFG-järjestelystä toteutettavat alkuvaiheen investoinnit eivät saa olla yli 20 prosenttia unionin kokonaisinvestoinneista, lukuun ottamatta monivaiherahastoja ("multi-stage funds"), ja rahastojen rahastoja ("funds-of-funds"), jos rahoitusta EFG-järjestelystä ja Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisesta, tutkimus- ja innovointitoimiin tarkoitetusta pääomajärjestelystä annetaan suhteutetusti rahastojen investointipolitiikan perusteella. Komissio voi päättää muuttaa 20 prosentin kynnysarvoa muuttuvien markkinaolosuhteiden perusteella. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
3. EFG-järjestelyssä ja Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisessa tutkimus- ja innovointipääomajärjestelyssä käytetään samaa toteutusmekanismia.
4. EFG-järjestelystä annettava tuki annetaan jompanakumpana seuraavista investointimuodoista:
a)
Euroopan investointirahaston tai sellaisten muiden oikeussubjektien suorat investoinnit, jotka vastaavat EFG-järjestelyn täytäntöönpanosta komission puolesta, tai
b)
rahastojen rahastojen("funds-of-funds") tai Euroopan investointirahaston perustamien investointivälineiden, jotka investoivat valtioiden rajojen yli, tai muiden oikeussubjektien (mukaan lukien yksityisen tai julkisen sektorin johtajien perustamat), ja joille on annettu tehtäväksi huolehtia EFG-järjestelyn täytäntöönpanosta komission puolesta, yhdessä yksityisten investoijien ja/tai kansallisten julkisten rahoituslaitosten kanssa suorittamat investoinnit.
5. EFG-järjestelystä sijoitetaan varoja sellaisiin välittäjänä toimiviin riskipääomarahastoihin, rahastojen rahastot mukaan lukien, jotka tekevät pääomasijoituksia pk-yrityksiin tavallisesti näiden laajenemis- ja kasvuvaiheessa. EFG-järjestelystä tehtävät sijoitukset ovat pitkäaikaisia, ja niissä sijoitukset riskipääomarahastoihin ovat tavallisesti 5-15-vuotisia. EFG-järjestelystä tehtävien sijoitusten kesto ei saa kuitenkaan missään tapauksessa ylittää 20 vuotta siitä, kun komissio ja täytäntöönpanosta vastaava oikeussubjekti ovat allekirjoittaneet sopimuksen.
19 artikla
Lainantakausjärjestely
1. Lainantakausjärjestelystä (Loan Guarantee Facility, LGF, jäljempänä myös 'LGF-järjestely') myönnetään
a)
vastatakauksia ja muita riskinjakojärjestelyjä takausjärjestelmiin, tarvittaessa myös yhteistakauksia;
b)
suoria takauksia ja muita riskinjakojärjestelyjä muille rahoituksen välittäjille, jotka täyttävät 5 kohdassa tarkoitetut tukikelpoisuusperusteet.
2. Lainantakausjärjestely toteutetaan osana unionin yritysten kasvuun ja tutkimukseen ja innovointiin tarkoitettua unionin velkarahoitusvälinettä käyttäen samaa toteutusmekanismia kuin Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaiseen tutkimuksen ja innovoinnin lainarahoitusvälineeseen kuuluvassa pk-yritysten kysyntäpohjaisessa osajärjestelmässä (riskinjakoväline RSI II).
3. Lainantakausjärjestely käsittää seuraavat:
a)
takaukset velkarahoitukselle (mukaan luettuna toissijaiset lainat ja osakkuuslainat tai leasing-järjestelyihin perustuva velkarahoitus taikka pankkitakaus), mikä pienentää elinkelpoisten pk-yritysten rahoituksen saantiin liittyviä erityisongelmia, jotka johtuvat joko niitä koskevista havaituista suuremmista riskeistä tai riittävien vakuuksien puuttumisesta;
b)
pk-yrityslainasalkkujen arvopaperistaminen, minkä avulla voidaan saada pk-yritysten käyttöön lisää velkarahoitusta osajärjestelmän piiriin kuuluvien rahoituslaitosten kanssa tehtyjen asianmukaisten riskinjakojärjestelyjen mukaisesti. Näille arvopaperistamistoimille myönnettävän tuen ehtona on, että alullepanijoina toimivat laitokset käyttävät merkittävän osan syntyvästä likviditeetistä tai käyttöön saadusta pääomasta uusina pk-yrityksille annettavina luottoina kohtuullisen ajan kuluessa. Tämän uuden velkarahoituksen määrä lasketaan suhteessa takuun kohteena olevien riskien kokonaisuuteen. Velkarahoituksen määrästä ja ajanjaksosta neuvotellaan tapauskohtaisesti kunkin alullepanijana toimivan laitoksen kanssa.
4. Lainantakausjärjestelyä hoitavat Euroopan investointirahasto tai muut oikeussubjektit, jotka vastaavat lainatakausjärjestelyn täytäntöönpanosta komission puolesta. Järjestelyyn perustuvien yksittäisten takausten kesto voi olla enintään 10 vuotta.
5. Lainantakausjärjestelyssä sovellettava tukikelpoisuus määritellään kunkin välittäjän osalta tämän toiminnan perusteella ja sen mukaan, kuinka tehokkaasti se auttaa pk-yrityksiä saamaan rahoitusta elinkelpoisiin hankkeisiin. Välittäjät, jotka tukevat yrityksiä muun muassa aineellisen ja aineettoman käyttöomaisuuden hankinnan rahoittamisessa, käyttöpääoman hankkimisessa, voivat käyttää lainantakausjärjestelyä, ja sitä voidaan käyttää liiketoiminnan luovutuksiin. Pk-yrityslainasalkkujen arvopaperistamista koskevat tukikelpoisuusperusteet käsittävät yhden ja usean myyjän transaktioita sekä usean maan transaktioita. Kelpoisuus määräytyy hyvien markkinakäytäntöjen mukaisesti, varsinkin luottokelpoisuuden sekä arvopaperistetun salkun riskinhajautuksen osalta.
6. Lainantakausjärjestely kattaa - arvopaperistetussa salkussa olevat lainat pois luettuna - lainat 150 000 euroon asti, ja lainojen vähimmäiserääntymisaika on 12 kuukautta. Järjestely kattaa myös yli 150 000 euron suuruisia lainoja tapauksissa, joissa sellaiset pk-yritykset, jotka täyttävät COSME -ohjelman tukikelpoisuusehdot, eivät täytä Horisontti 2020 -puiteohjelmaan kuuluvan lainarahoitusvälineen pk-yrityksiä koskevan osajärjestelmän tukikelpoisuusperusteita, ja joissa lainojen vähimmäiserääntymisaika on 12 kuukautta.
Tämän kynnyksen ylittyessä rahoituksenvälittäjät vastaavat sen osoittamisesta, onko jokin pk-yritys tukikelpoinen Horisontti 2020 -puiteohjelmaan kuuluvan lainarahoitusvälineen pk-yrityksiä koskevan osajärjestelmän puitteissa.
7. Lainatakausjärjestely on suunniteltava niin, että tuetuista pk-yrityksistä on mahdollista raportoida sekä lainojen lukumäärän että arvon perusteella.
20 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän ohjelman mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.
2. Komissiolla tai sen edustajilla ja tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tarkastaa kaikkien tämän asetuksen nojalla unionin varoja saaneiden tuensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden sekä muiden kolmansien osapuolten tilit joko asiakirjojen perusteella tai paikalla tehtävin tarkastuksin.
3. Euroopan petostentorjuntavirasto OLAF voi suorittaa tutkimuksia, muun muassa paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (13) sekä neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (14) säännösten ja menettelyjen mukaisesti avustussopimukseen tai avustuspäätökseen taikka tämän asetuksen mukaisesti rahoitettuun sopimukseen liittyvän, Euroopan unionin taloudellisia etuja vahingoittavan petoksen, lahjonnan tai muun laittoman toiminnan toteamiseksi.
4. Tämän asetuksen täytäntöönpanon seurauksena kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtyjen yhteistyösopimusten, sopimusten, avustussopimusten ja avustuspäätösten on sisällettävä määräyksiä, joissa komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille annetaan nimenomaisesti valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.
V LUKU
Komitea ja loppusäännökset
21 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. Jos komitea ei anna lausuntoa, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi, ja sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.
22 artikla
Delegoidut säädökset
1. Siirretään komissiolle valta antaa 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat lisäyksiä liitteessä esitettyihin indikaattoreihin, jos tällaiset indikaattorit voisivat osaltaan auttaa mittaamaan edistymistä COSME -ohjelman yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamisessa.
2. Siirretään komissiolle valta antaa 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat muutoksia joihinkin tiettyihin rahoitusvälineitä koskeviin yksityiskohtiin. Nämä yksityiskohdat ovat EFG-järjestelystä tehtävien investointien osuus alkuvaiheen riskipääomarahastoihin tehtävistä unionin kokonaisinvestoinneista ja arvopaperistettujen lainasalkkujen koostumus.
3. Siirretään komissiolle valta antaa 5 artiklan 3 kohdassa määriteltyjen ohjeellisten määrien muuttamista koskevia delegoituja säädöksiä 23 artiklan mukaisesti, jos nämä määrät ylittävät yli 5 prosentilla kutakin tapausta koskevan rahoituspuitteiden arvon, siltä varalta, että tämän rajan ylittäminen osoittautuu tarpeelliseksi.
23 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttö
1. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
2. Tämän asetuksen 22 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä siirretään komissiolle seitsemäksi vuodeksi 23 päivästä joulukuuta 2013 alkaen.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 22 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Edellä olevan 22 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä, tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
24 artikla
Kumoaminen ja siirtymäsäännökset
1. Kumotaan päätös N:o 1639/2006/EY 1 päivästä tammikuuta 2014.
2. Päätöksen N:o 1639/2006/EY nojalla käynnistettyjä toimia ja näihin toimiin liittyviä rahoitusvelvoitteita hallinnoidaan kuitenkin edelleen mainitun päätöksen mukaisesti niiden päätökseen saattamiseen asti.
3. Tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitettu rahoitus voi kattaa myös ne tarvittavat teknisen ja hallinnollisen avun kulut, jotka syntyvät varmistettaessa siirtyminen päätöksen N:o 1639/2006/EY nojalla hyväksytyistä toimenpiteistä COSME -ohjelmaan.
25 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 11 päivänä joulukuuta 2013.