RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 721/2013
af 22. juli 2013
om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 405/2011 om indførelse af en endelig udligningstold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse stænger af rustfrit stål med oprindelse i Indien
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 19,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Tidligere undersøgelse og gældende udligningsforanstaltninger
(1)
I april 2011 indførte Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 405/2011 (2) (»forordningen om endelig udligningstold«) en endelig udligningstold på importen af visse stænger af rustfrit stål, som tariferes under KN-kode 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 og 7222 20 89, med oprindelse i Indien. Den undersøgelse, der førte til vedtagelsen af den endelige forordning, benævnes i det følgende »den oprindelige undersøgelse«.
(2)
De endelige foranstaltninger indebar en udligningstold i form af en værditold på mellem 3,3 % og 4,3 % på importen fra individuelt nævnte eksportører, en told på 4,0 % på importen fra samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og en resttold på 4,3 % på importen fra alle andre virksomheder i Indien.
1.2. Indledning af en delvis interimsundersøgelse
(3)
Der blev indgivet en anmodning om en delvis interimsundersøgelse af Viraj Profiles Vpl. Ltd., en eksporterende producent i Indien (»ansøgeren«). Anmodningen var begrænset til en undersøgelse af spørgsmålet om subsidiering, for så vidt angik ansøgeren. Ansøgeren forelagde tilstrækkelige umiddelbare beviser for, at de omstændigheder i forbindelse med subsidieringen, der lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne, havde ændret sig betydeligt, og at disse ændringer var af varig karakter.
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde den 9. august 2012 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (3) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 19, begrænset til en undersøgelse af subsidiering for så vidt angik ansøgeren.
1.3. Undersøgelsesperiode
(5)
Subsidieundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. juli 2011 til den 30. juni 2012 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
1.4. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen informerede officielt ansøgeren, de indiske myndigheder og Eurofer, der repræsenterede EU-erhvervsgrenen i den oprindelige undersøgelse (»EU-erhvervsgrenen«) om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(7)
Parternes mundtlige og skriftlige bemærkninger, som blev fremsat i forbindelse med indledningen af undersøgelsen, blev overvejet og blev taget i betragtning, hvor det var relevant.
(8)
Kommissionen fremsendte et spørgeskema til ansøgeren for at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse. Den fremsendte også et spørgeskema til de indiske myndigheder.
(9)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaerne fra ansøgeren og de indiske myndigheder.
(10)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at undersøge, om der fandt subsidiering sted. Der blev aflagt kontrolbesøg hos ansøgeren.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE
(11)
Den undersøgte vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, nemlig stænger af rustfrit stål, kun koldtbehandlede, bortset fra stænger med cirkulært tværsnit med en diameter på 80 mm eller mere, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 og 7222 20 89, med oprindelse i Indien.
3. SUBSIDIERING
3.1. Indledning
(12)
På grundlag af de oplysninger, der blev forelagt af den indiske regering og interesserede parter, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:
a)
Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)
b)
Export Oriented Units Scheme (»EOU«) (ordning for eksportorienterede virksomheder)
c)
Export Credit Scheme (»ECS«) (eksportkreditordning).
(13)
Ordningerne i litra a) og b) er baseret på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (nr. 22 af 1992) - lov nr. 22 af 1992 om (udvikling og regulering af) udenrigshandel - der trådte i kraft den 7. august 1992 (udenrigshandelsloven). Ved loven om udenrigshandel bemyndiges de indiske myndigheder til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser sammenfattes i »Foreign Trade Policy«-dokumenter, der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og regelmæssigt ajourføres. Det Foreign Trade Policy-dokument, der er relevant for NUP, er »Foreign Trade Policy 2009-2014« (»FTP 09-14«). Desuden fastlægger de indiske myndigheder også de procedurer, der styrer FTP 09-14 i »Handbook of Procedures, Volume I« (»Procedurehåndbogen I 09-14«), der ajourføres regelmæssigt.
(14)
Den under litra c) nævnte eksportkreditordning er baseret på afsnit 21 og 35A i bankloven af 1949 (»Banking Regulation Act 1949«), der tillader Reserve Bank of India at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet.
(15)
Ud fra EU-erhvervsgrenens påstand undersøgte Kommissionen desuden, om ansøgeren:
a)
havde fordel af Electricity Duty Exemption Scheme (EDES) (afgiftsfritagelsesordning for elektricitet)
b)
benyttede de lokale subsidieordninger i delstaten Maharashtra
c)
havde fordel af regler om råvarer mod utilstrækkeligt vederlag
d)
havde fordel af incitamenter i forbindelse med kraftproduktion og -distribution
e)
havde fordel af indkøb af billige råvarer fra forretningsmæssigt forbundne offshore-virksomheder.
(16)
Endelig verificerede Kommissionen, om følgende ordninger, som blev undersøgt i den oprindelse undersøgelse:
a)
Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)
b)
Advance Authorization Scheme (AAS) (forhåndslicensordning)
stadig ikke anvendes af ansøgeren.
3.2. Resultater
3.2.1. »Export Promotion Capital Goods Scheme« (eksportfremmeordning for investeringsgoder)
(17)
Undersøgelsen viste, at ansøgeren brugte denne ordning i NUP. Det blev dog konstateret, at de modtagne incitamenter var ubetydelige, nemlig 0,02 %. Det blev derfor konkluderet, at det ikke var nødvendigt at undersøge, om denne ordning er udligningsberettiget.
3.2.2. Export Oriented Units Scheme (ordning for eksportorienterede virksomheder)
(18)
Det blev konkluderet, at ansøgeren havde status af EOU-virksomhed og modtog subsidier under denne ordning i NUP.
(19)
Virksomheden påstod, for så vidt angår denne ordning, at Kommissionen burde afvige fra den metode, som anvendtes til at beregne virksomhedens fordel under EOU-ordningen i den oprindelige undersøgelse. Virksomheden påstod, at visse fordele under EOU-ordningen burde betragtes som en tilladt godtgørelsesordning, jf. bilag II og III til grundforordningen, og at de derfor ikke var udligningsberettigede.
(20)
Det blev dog konstateret, at uanset hvilken beregningsmetode der anvendtes, ville subsidiesatsen i denne ordning ikke overstige 0,22 %, hvilket fører til en samlet subsidiemargen under bagatelgrænsen, og det blev derfor besluttet ikke at analysere denne påstand yderligere i forbindelse med denne undersøgelse.
3.2.3. Export Credit Scheme (eksportkreditordning)
(21)
Det blev konstateret, at ansøgeren ikke brugte denne ordning i NUP.
3.2.4. Electricity Duty Exemption Scheme (afgiftsfritagelsesordning for elektricitet)
(22)
Undersøgelsen viste, at ansøgeren brugte denne ordning i NUP. Det blev dog konstateret, at de modtagne incitamenter var ubetydelige. Det blev derfor konkluderet, at det ikke var nødvendigt at undersøge, om denne ordning er udligningsberettiget.
3.2.5. Lokale subsidieordninger i delstaten Maharashtra
(23)
Det blev konstateret, at ansøgeren ikke brugte denne ordning i NUP.
3.2.6. Andre ordninger
(24)
Undersøgelsen viste, at ansøgeren ikke modtog andre fordele i NUP i forbindelse med betingelserne for råvarer og køb af energi, som kunne indebære et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, og som derfor kunne betragtes som subsidier, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. EU-erhvervsgrenens påstande under litra c)-e) i betragtning 15 blev derfor fundet irrelevante i forbindelse med denne undersøgelse.
4. UDLIGNINGSBERETTIGEDE SUBSIDIEBELØB
(25)
Det skal erindres, at de udligningsberettigede subsidiebeløb for ansøgeren i den oprindelige undersøgelse, udtrykt som en værditold, blev fastsat til 4,3 %.
(26)
I NUP blev de udligningsberettigede beløb for ansøgeren udtrykt som en værditold, fra kun en udligningsberettiget ordning, fastsat til 0,22 %.
(27)
I betragtning af ovennævnte konkluderes det, at subsidieringens omfang med hensyn til den ansøgende eksporterende producent er faldet.
(28)
Det blev også undersøgt, om de ændrede omstændigheder vedrørende de undersøgte ordninger kunne betragtes som værende af varig karakter.
(29)
Som nævnt ovenfor bekræftede den nuværende undersøgelses konklusioner vedrørende EPCGS-ordningen konklusionerne fra den oprindelige undersøgelse, hvor subsidierne i henhold til denne ordning blev fundet ubetydelige.
(30)
Derudover modtog ansøgeren i den oprindelige undersøgelse det største subsidie under EOU-ordningen, men fordelen fra denne ordning er faldet i løbet af NUP. Der er fremlagt beviser for, at denne ændring er af varig karakter, da den vedrører det lavere niveau i tolden på skrot af rustfrit stål og ferronikkel, som er de to vigtigste råvarer, som ansøgeren anvender til at fremstille den pågældende vare.
5. UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER
(31)
Ud fra ovenstående er der indikationer af, at ansøgeren fortsat vil modtage subsidier i fremtiden af et beløb, som ligger under bagatelgrænsen. Det findes derfor hensigtsmæssigt at ændre udligningstolden for ansøgeren for at afspejle subsidieringens nuværende omfang. Tolden bør fastsættes til 0 % for ansøgeren.
(32)
Hvad angår den told, der på nuværende tidspunkt finder anvendelse for importen af den pågældende vare fra eksporterende producenter, der er opført i bilaget til den endelige forordning, skal det bemærkes, at de nuværende nærmere bestemmelser i de undersøgte ordninger og deres udligningsberettigelse er uændrede i forhold til den tidligere undersøgelse. Der er således ingen grund til igen at beregne subsidieringen og tolden for disse virksomheder. Derfor forbliver den told, der gælder for virksomheder, der er opført i bilaget til den endelige forordning, uændret.
(33)
Hvad angår tolden for alle andre virksomheder, bemærkes det, at tolden i den oprindelige forordning blev fastsat til den højeste individuelle subsidiemargen, der blev konstateret for virksomhederne i stikprøven. Dette svarer til ansøgerens subsidiemargen. Da ansøgerens margen har ændret sig efter denne interimsundersøgelse, bør tolden for alle andre virksomheder revideres og fastsættes til den næsthøjeste subsidiemargen. Da den næsthøjeste sats er den sats, der gælder for virksomheder, der er opført i bilaget, bør tolden for alle andre virksomheder fastsættes til dette niveau, dvs. 4 %.
6. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(34)
De indiske myndigheder og de øvrige interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at foreslå en ændring af den gældende told for ansøgeren.
(35)
Parternes mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og blev taget i betragtning, hvor det var relevant.
(36)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 405/2011 affattes således:
»2. Den endelige udligningstold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai,
Hindustan Inox Ltd., Mumbai,
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane
0
B004
Virksomheder anført i bilaget
4,0
B005
Alle andre virksomheder
4,0
B999«
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juli 2013.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 721/2013,
annettu 22 päivänä heinäkuuta 2013,
lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tankojen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 405/2011 muuttamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 19 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Aiempi tutkimus ja voimassa olevat tasoitustoimenpiteet
(1)
Neuvosto otti huhtikuussa 2011 täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 405/2011 (2), jäljempänä ’lopullista tullia koskeva asetus’, käyttöön lopullisen tasoitustullin tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tankojen, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89, tuonnissa. Lopullista tullia koskevan asetuksen antamiseen johtanutta tutkimusta kutsutaan jäljempänä ’alkuperäiseksi tutkimukseksi’.
(2)
Toimenpiteet muodostuivat arvoon perustuvista tasoitustulleista, joiden määrä vaihteli tiettyjen nimeltä mainittujen viejien tuontiin sovellettavasta 3,3-4,3 prosentista ja otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten tuontiin sovellettavasta 4,0 prosentista kaikkiin muihin intialaisiin yrityksiin sovellettavaan 4,3 prosentin jäännöstulliin.
1.2 Osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepano
(3)
Osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön esitti Intiassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja Viraj Profiles Vpl. Ltd., jäljempänä ’pyynnön esittäjä’. Pyyntö rajoittuu tuen tarkasteluun pyynnön esittäjän osalta. Pyynnön esittäjä toimitti alustavaa näyttöä siitä, että tukea koskevat olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet otettiin käyttöön, olivat muuttuneet merkittävästi ja että nämä muutokset olivat pysyviä.
(4)
Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanoa varten oli olemassa riittävä näyttö, mistä syystä se ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä9 päivänä elokuuta 2012 julkaistussa ilmoituksessa (3), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, panevansa perusasetuksen 19 artiklan nojalla vireille osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajoitettiin koskemaan tuen tarkastelua pyynnön esittäjän osalta.
1.3 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
(5)
Tuen tarkastelua koskeva tutkimus käsitti 1 päivän heinäkuuta 2011 ja 30 päivän kesäkuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.
1.4 Tutkimuksen osapuolet
(6)
Komissio ilmoitti virallisesti osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan tutkimuksen vireillepanosta pyynnön esittäjälle, Intian viranomaisille ja EUROFERille, jäljempänä ’unionin tuotannonala’, joka edusti unionin tuotannonalaa alkuperäisessä tutkimuksessa. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(7)
Osapuolten menettelyn vireillepanovaiheessa esittämät suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja otettiin tarvittaessa huomioon.
(8)
Saadakseen tutkimuksen kannalta välttämättömät tiedot komissio lähetti kyselylomakkeen pyynnön esittäjälle. Kyselylomake lähetettiin myös Intian viranomaisille.
(9)
Vastaukset kyselomakkeeseen saatiin sekä pyynnön esittäjältä että Intian viranomaisilta.
(10)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tuen määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Pyynnön esittäjän toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE
(11)
Tämän tarkastelun kohteena oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa määritelty tuote eli Intiasta peräisin olevat ruostumattomasta teräksestä valmistetut tangot, jotka eivät ole enempää valmistetut kuin kylmänä muokatut tai kylmänä viimeistellyt, muut kuin poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset ja läpimitaltaan vähintään 80 mm:n tangot, ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89.
3. TUET
3.1 Johdanto
(12)
Komissio tutki Intian viranomaisten ja asianomaisten osapuolten toimittamien tietojen sekä komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joista pyynnön esittäjä väitteiden mukaan saa tukea:
a)
Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS);
b)
Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme, EOU);
c)
Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, ECS).
(13)
Edellä a ja b alakohdassa tarkoitetut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade Act) nro 22/1992. Ulkomaankauppalaissa Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä ulkomaankauppapolitiikkaa koskevissa asiakirjoissa (Foreign Trade Policy -asiakirjat, FTP-asiakirjat), jotka kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kannalta merkityksellinen on ulkomaankauppapolitiikkaa vuosina 2009-2014 käsittelevä asiakirja FTP 09-14. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät FTP 09-14 -asiakirjaan liittyviä menettelyjä käsikirjassa ”Handbook of Procedures, Volume I”, jäljempänä ’HOP I 09-14’, joka saatetaan ajan tasalle säännöllisesti.
(14)
Edellä c alakohdassa tarkoitettu vientiluottojärjestelmä ECS perustuu vuoden 1949 pankkivalvontalain (Banking Regulation Act 1949) 21 ja 35A §:ään, joiden mukaan Intian keskuspankki (Reserve Bank of India) voi ohjata kaupallisten pankkien vientiluottotoimintaa.
(15)
Lisäksi komissio tarkasteli unionin tuotannonalan esittämien väitteiden perusteella seuraavaa:
a)
saako pyynnön esittäjä etua sähköverosta vapauttamista (Electricity Duty Exemption, EDS) koskevasta järjestelmästä,
b)
osallistuuko pyynnön esittäjä Maharashtran osavaltion paikallisiin tukiohjelmiin,
c)
tarjotaanko pyynnön esittäjälle tuotantopanoksia riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan,
d)
hyötyykö pyynnön esittäjä sähköntuotantoon ja -jakeluun liittyvistä kannustimista,
e)
voiko pyynnön esittäjä hankkia raaka-aineita edullisesti siihen etuyhteydessä olevilta offshore-yhtiöiltä.
(16)
Lisäksi komissio tarkisti vielä, että seuraavista alkuperäisessä tutkimuksessa tutkituista järjestelmistä:
a)
tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)
b)
ennakkolupajärjestelmä (Advanced Authorization Scheme, AAS)
ei enää myönnetä tukea pyynnön esittäjälle.
3.2 Havainnot
3.2.1 Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)
(17)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että pyynnön esittäjä käytti tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Saadut kannustimet olivat kuitenkin merkityksettömiä, 0,02 prosenttia. Sen vuoksi katsottiin, että ei ollut tarpeen arvioida tasoitustoimenpiteiden soveltamista tarkemmin tämän järjestelmän osalta.
3.2.2 Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme, EOU)
(18)
Todettiin, että pyynnön esittäjällä oli vientiin suuntautuneen yksikön asema, ja se sai tukea tästä järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(19)
Tämän järjestelmän osalta yritys väitti, että komission olisi poikettava alkuperäisessä tutkimuksessa käytetystä EOU-järjestelmästä saatavaa etua koskevasta laskutavasta. Yritys väitti, että tiettyjä EOU-järjestelmän mukaisia etuja olisi pidettävä perusasetuksen liitteissä II ja III tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä, minkä vuoksi ne eivät mahdollista tasoitustullin käyttöönottoa.
(20)
Koska tästä järjestelmästä saatavan tuen määrä ei kuitenkaan millään laskutavalla ylittäisi 0,22:ta prosenttia ja tukimarginaali olisi siten alle vähimmäistason, väitettä päätettiin olla analysoimatta tarkemmin tätä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa.
3.2.3 Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme)
(21)
Todettiin, että pyynnön esittäjä ei käyttänyt tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
3.2.4 Sähköverosta vapauttaminen (Electricity Duty Exemption Scheme)
(22)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että pyynnön esittäjä käytti tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Saadut kannustimet olivat kuitenkin merkityksettömiä. Sen vuoksi katsottiin, että ei ollut tarpeen arvioida tasoitustoimenpiteiden soveltamista tämän järjestelmän osalta.
3.2.5 Maharashtran osavaltion paikalliset tukiohjelmat (Local Subsidy Programs of the State of Maharashtra)
(23)
Todettiin, että pyynnön esittäjä ei käyttänyt tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
3.2.6 Muut
(24)
Tutkimuksessa ei käynyt ilmi, että pyynnön esittäjä olisi saanut tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muita etuja, jotka liittyvät raaka-aineiden ja energian hankintaehtoihin ja jotka sisältäisivät Intian viranomaisten rahoitustukea ja joita voisi sen vuoksi pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna tukena. Sen vuoksi edellä 15 kappaleen c-e alakohdassa esitetyt unionin tuotannonalan väitteet katsottiin epäolennaisiksi tämän tarkastelun yhteydessä.
4. TASOITUSTOIMENPITEIDEN KÄYTTÖÖNOTON MAHDOLLISTAVIEN TUKIEN MÄÄRÄ
(25)
On syytä muistaa, että pyynnön esittäjän osalta tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määräksi vahvistettiin alkuperäisessä tutkimuksessa arvo-osuutena ilmaistuna 4,3 prosenttia.
(26)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla pyynnön esittäjän tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrän todettiin perustuvan ainoastaan yhteen tukijärjestelmään ja olevan arvo-osuutena ilmaistuna 0,22 prosenttia.
(27)
Edellä mainittu huomioon ottaen todetaan, että asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan saaman tuen taso on laskenut.
(28)
Tutkimuksessa tutkittiin myös, voitiinko olosuhteiden muutosta tutkittujen järjestelmien osalta pitää pysyvänä.
(29)
Kuten edellä todettiin, tässä välivaiheen tarkastelussa tehdyt EPCGS-järjestelmää (tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein) koskevat havainnot vahvistivat alkuperäisessä tutkimuksessa tehdyt havainnot siltä osin, että kyseisestä järjestelmästä saatujen tukiavustusten katsottiin olevan merkityksettömiä.
(30)
Alkuperäisen tutkimuksen aikana pyynnön esittäjä sai eniten etua EOU-järjestelmästä, mutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tästä järjestelmästä saadun tuen määrä on laskenut. On saatu näyttöä siitä, että muutos on luonteeltaan pysyvä, koska se liittyy ruostumattoman teräsromun ja ferronikkelin tullitariffien alenemiseen. Kyseiset aineet ovat pyynnön esittäjän tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa käyttämät kaksi pääraaka-ainetta.
5. TASOITUSTOIMENPITEET
(31)
Edellä esitetyn perusteella on viitteitä siitä, että pyynnön esittäjä saa tulevaisuudessa edelleen tukea, jonka määrä on kuitenkin alle vähimmäistason. Sen vuoksi on aiheellista muuttaa pyynnön esittäjään sovellettavan tasoitustullin määrää tuen nykytason huomioon ottamiseksi. Pyynnön esittäjään sovellettavan tullin määräksi olisi vahvistettava 0 prosenttia.
(32)
Lopullista tullia koskevan asetuksen liitteessä mainituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin tällä hetkellä sovellettavan tullin osalta on syytä huomata, että tutkittuja järjestelmiä koskevat voimassa olevat yksityiskohtaiset järjestelyt ja järjestelmien tasoitustoimenpiteiden alaisuus eivät ole muuttuneet suhteessa aiempaan tutkimukseen. Kyseisten yritysten tuki- ja tullitasoja ei siis ole syytä laskea uudelleen. Tämän vuoksi lopullista tullia koskevan asetuksen liitteessä lueteltuihin yrityksiin sovellettava tulli säilyy muuttumattomana.
(33)
Kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavan tullin osalta on syytä huomata, että kyseisen tullin taso vahvistettiin alkuperäisessä tutkimuksessa otokseen valittujen yritysten korkeimman yksittäisen tukimarginaalin tasoiseksi. Kyseinen taso vastasi pyynnön esittäjän tukimarginaalia. Koska pyynnön esittäjän tukimarginaali on muuttunut tämän välivaiheen tarkastelun seurauksena, kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia olisi tarkistettava ja se olisi vahvistettava seuraavaksi korkeimman tukimarginaalin tasoiseksi. Koska seuraavaksi korkein tullitaso on liitteessä lueteltuihin yrityksiin sovellettava tulli, kaikkiin muihin yrityksiin sovellettava tulli olisi vahvistettava tälle tasolle eli 4 prosentiksi.
6. ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE
(34)
Intian viranomaisille ja muille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin esittää pyynnön esittäjään sovellettavan tullin muuttamista.
(35)
Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja otettiin tarvittaessa huomioon.
(36)
Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 405/2011 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:
”2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen tasoitustulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Liitteessä luetellut yritykset
4,0
B005
Kaikki muut yritykset
4,0
B999”
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2013.