EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1285/2013
af 11. december 2013
om etablering og drift af de europæiske satellitbaserede navigationssystemer og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 876/2002 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 172,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter høring af Regionsudvalget,
efter den almindelige lovgivningsprocedure,
ud fra følgende betragtning(er):
(1)
Formålet med den europæiske satellitbaserede navigationspolitik er at forsyne Unionen med to satellitnavigationssystemer, systemet etableret under programmet Galileo og systemet Egnos ("systemerne"). Disse systemer er etableret henholdsvis under Galileo- og Egnosprogrammerne. Hver infrastruktur består af satellitter og et net af jordstationer.
(2)
Galileoprogrammet har til formål at etablere og drive den første infrastruktur for satellitbaseret navigation og positionsbestemmelse, der er rettet specifikt mod civile formål, som kan bruges af en række offentlige og private aktører i Europa og på verdensplan. Systemet etableret under Galileoprogrammet, fungerer uafhængigt af andre eksisterende eller eventuelle fremtidige systemer og bidrager dermed bl.a. til den strategiske autonomi for Unionen, hvilket er blevet understreget af Europa-Parlamentet og Rådet.
(3)
Egnosprogrammet har til formål at forbedre kvaliteten af åbne signaler fra eksisterende globale satellitnavigationssystemer ("GNSS") samt signalerne fra den åbne tjeneste, som tilbydes af systemet etableret under Galileoprogrammet, når disse bliver tilgængelige. De tjenester, som Egnosprogrammet leverer, bør som en prioritet dækkemedlemsstaternes territorier, der geografisk er beliggende i Europa, herunder i denne forbindelse Azorerne, De Kanariske Øer og Madeira.
(4)
Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget har konsekvent bakket fuldt op om Galileo- og Egnosprogrammerne.
(5)
Da Galileo- og Egnosprogrammerne befinder sig på et fremskredent udviklingsstadie, og systemerne har nået driftsfasen, er det nødvendigt, at de får et specifikt juridisk instrument, der opfylder deres behov, navnlig med hensyn til styring og sikkerhed, og sikrer en sund økonomisk forvaltning og fremmer anvendelsen af systemerne.
(6)
Systemerne er infrastrukturer oprettet som transeuropæiske net, hvis anvendelse rækker langt ud over medlemsstaternes nationale grænser. Endvidere bidrager de tjenester, der tilbydes gennem disse systemer, til en lang række af økonomiske og sociale aktiviteter, herunder udvikling af transeuropæiske net inden for transport-, telekommunikations- og energiinfrastrukturer.
(7)
Galileo- og Egnosprogrammerne er et industripolitisk redskab og indgår i Europa 2020-strategien, som det blev foreslået af Kommissionen i meddelelsen af 17. november 2010 "En integreret industripolitik for en globaliseret verden - Fokus på konkurrenceevne og bæredygtighed". De er også nævnt i Kommissionens meddelelse af 4. april 2011 "En EU-rumstrategi til gavn for borgerne". Disse programmer indebærer mange fordele for Unionens økonomi og borgere, hvis anslåede samlede værdi er ca. 130 mia. EUR for perioden 2014-2034.
(8)
Et stigende antal økonomiske sektorer, navnlig transport-, telekommunikations-, landbrugs- og energisektoren bruger i stigende omfang satellitbaserede navigationssystemer. Offentlige myndigheder kan også drage fordel af disse systemer inden for forskellige områder som f.eks. redningstjenester, politi, krisestyring eller grænseforvaltning. Udviklingen af anvendelsen af satellitnavigation giver enorme fordele til økonomien, samfundet og miljøet. Disse socioøkonomiske fordele opdeles i tre hovedkategorier: direkte fordele som følge af væksten i rummarkedet, direkte fordele på grund af væksten på downstreammarkedet for GNSS-baserede applikationer og tjenester, og indirekte fordele på grund af fremkomsten af nye applikationer inden for eller teknologioverførsel til andre sektorer, der fører til nye markedsmuligheder i andre sektorer, produktivitetsgevinster på tværs af industrier og fordele for offentligheden, der skabes ved en reduktion af forureningen eller ved et bedre sikkerhedsniveau.
(9)
Det er derfor vigtigt, at Unionen støtter udviklingen af applikationer og tjenester, der er baseret på systemerne. Dette vil gøre det muligt for Unionens borgere at nyde godt af fordelene ved systemet og sikre, at offentlighedens tillid til Galileo- og Egnosprogrammerne bevares. Det passende instrument til at finansiere forsknings- og innovationsaktiviteter i forbindelse med udvikling af GNSS-baserede applikationer er Horisont 2020 - rammeprogram for forskning og innovation ("Horisont 2020") oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (2). En meget specifik forudgående del i forsknings- og udviklingsaktiviteterne bør finansieres fra budgettet, der er tildelt Galileo- og Egnosprogrammerne i medfør af denne forordning, hvis disse aktiviteter vedrører grundlæggende elementer som f.eks. Galileokompatible chipsæt og modtagere, som vil gøre det lettere at udvikle applikationer på tværs af forskellige sektorer i økonomien. Denne finansiering bør ikke desto mindre bringe etableringen eller ibrugtagningen samt driften af de infrastrukturer, der er etableret under programmerne, i fare.
(10)
Som følge af den øgede brug af satellitnavigation inden for mange aktivitetsområder kan afbrydelser i tjenesterne medføre omfattende skader i det moderne samfund og medføre tab for mange økonomiske aktører. Derudover er satellitnavigationssystemer på grund af deres strategiske betydning infrastrukturer, der er særligt følsomme over for misbrug. De nævnte faktorer kan få indvirkning på Unionens, medlemsstaternes og borgernes sikkerhed. Der bør derfor tages højde for sikkerhedskravene ved udformningen, udviklingen, etableringen, ibrugtagning og driften af de infrastrukturer, der er etableret under Galileo- og Egnosprogrammerne i henhold til standardpraksis.
(11)
Galileoprogrammet omfatter en definitionsfase, som er blevet afsluttet, en udviklings- og valideringsfase indtil 2013, en etablerings- og ibrugtagningsfase, som indledtes i 2008 og forventes afsluttet i 2020, og en driftsfase, som gradvist skulle kunne indledes i 2014-2015, således at hele systemet er fuldt ud operationelt i 2020. De fire første operationelle satellitter er blevet bygget og opsendt under udviklings- og valideringsfasen, mens den samlede konstellation af satellitter bør færdiggøres under etablerings- og ibrugtagningsfasen, og opgraderingen bør finde sted under driftsfasen. Den tilknyttede jordinfrastruktur bør udvikles og drives i overensstemmelse hermed.
(12)
Egnosprogrammet er i driftsfasen, efter at den åbne tjeneste og tjenesten "Safety of Life" erklæredes for operationelle i henholdsvis oktober 2009 og marts 2011. Under hensyntagen til tekniske og finansielle hindringer og på grundlag af internationale aftaler kan den geografiske dækning for disse tjenester, der leveres af Egnossystemet, udvides til andre dele af verden, navnlig territorier i kandidatlande, tredjelande, som er tilknyttet det fælles europæiske luftrum, og lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik. Denne udvidelse til andre dele af verden bør dog ikke finansieres ved hjælp af budgetbevillinger, der er afsat til Galileo- og Egnosprogrammerne i henhold til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 (3) og bør ikke forsinke udvidelsen af dækningen på medlemsstaternes territorier, der geografisk er beliggende i Europa.
(13)
Den oprindelige udformning af Galileos livskritiske tjeneste som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008 (4) er blevet omprofileret for at sikre dens interoperabilitet med andre GNSS'er, reagere effektivt på behovene hos brugere af livskritiske tjenester og reducere kompleksiteten, risiciene, udgifterne ved den krævede infrastruktur.
(14)
For at maksimere anvendelsen af Egnos' livkritiske tjeneste bør den leveres uden direkte brugerbetaling. Galileos statsregulerede tjeneste (PRS) bør også leveres vederlagsfrit til de følgende PRS-deltagere, jf. Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1104/2011/EU (5): medlemsstaterne, Rådet, Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og behørigt autoriserede EU-agenturer. Den manglende betaling bør ikke anses for at indvirke på bestemmelserne om omkostningerne ved driften af en kompetent PRS-myndighed som fastsat i afgørelse nr. 1104/2011/EU.
(15)
Med henblik på at optimere anvendelsen af de leverede tjenester, bør systemer, net og tjenester fra Galileo- og Egnosprogrammerne både være kompatible og interoperable indbyrdes og så vidt muligt med andre satellitnavigationssystemer samt med traditionelle navigationsmetoder, hvis sådan kompatibilitet og interoperabilitet er fastsat i en international aftale, uden at dette berører målet om strategisk autonomi.
(16)
Eftersom Unionen i princippet finansierer Galileo- og Egnosprogrammerne fuldt ud, bør Unionen gøres til ejer af alle materielle og immaterielle aktiver, som er skabt eller udviklet inden for rammerne af disse programmer. For fuldt ud at respektere alle grundlæggende rettigheder vedrørende ejendomsret bør der indgås de nødvendige aftaler med de nuværende ejere, navnlig med hensyn til væsentlige dele af infrastrukturerne og deres sikkerhed. Det bør være underforstået, at bestemmelserne om ejendomsret til immaterielle aktiver som fastlagt i denne forordning ikke omfatter immaterielle rettigheder, som ikke kan overdrages i henhold til de relevante nationale love. Denne EU-ejendomsret udelukker ikke, at Unionen i overensstemmelse med denne forordning, og hvor det skønnes hensigtsmæssigt på grundlag af en konkret vurdering, stiller disse aktiver til rådighed for tredjeparter eller råder over dem. Unionen bør navnlig kunne overføre ejendomsretten eller licensere de intellektuelle ejendomsrettigheder, der fremkommer som følge af arbejdet under Galileo- og Egnosprogrammerne, til tredjemand. Med henblik på at fremme indførelsen af satellitnavigation på markedet, bør det sikres, at tredjemand kan opnå en optimal udnyttelse af bl.a. de intellektuelle ejendomsrettigheder, der fremkommer som følge af Galileo- og Egnosprogrammerne, og som tilhører Unionen, herunder på det samfundsøkonomiske område.
(17)
Aktiver, der skabes eller udvikles uden for Galileo- og Egnosprogrammerne, påvirkes ikke af bestemmelserne om ejendomsret, der er fastlagt i denne forordning. Sådanne aktiver kan imidlertid til tider være relevante for programmernes resultater. For at tilskynde til udvikling af ny teknologi uden for Galileo- og Egnosprogrammerne bør Kommissionen tilskynde tredjemand til at henlede dens opmærksomhed på relevante immaterielle aktiver og bør, hvor det vil være gavnligt for programmerne, forhandle vilkår for så vidt angår den passende brug af dem.
(18)
Galileoprogrammets etablerings-, ibrugtagnings- og driftsfase og Egnosprogrammets driftsfase bør finansieres fuldt ud af Unionen. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr.966/2012 (6) bør medlemsstaterne kunne bidrage finansielt eller i form af naturalier til Galileo- og Egnosprogrammerne i henhold til passende aftaler for at finansiere supplerende elementer i programmerne, som er relateret til de berørte medlemsstaters potentielle særlige mål. Tredjelande og internationale organisationer bør også kunne bidrage til programmerne.
(19)
For at sikre Galileo- og Egnosprogrammernes kontinuitet og stabilitet og under hensyntagen til deres europæiske dimension og iboende europæiske merværdi bør der afsættes tilstrækkelige midler i løbet af de finansielle planlægningsperioder. Det er ligeledes nødvendigt at angive det beløb, der er nødvendigt for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020 til finansiering af færdiggørelsen af etablerings- og ibrugtagningsfasen af Galileoprogrammet og driftsfaserne af Galileo- og EGNOS-programmerne.
(20)
Forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 tildeler maksimalt 7 071,73 mio. EUR i løbende priser til finansieringen af aktiviteter i forbindelse med Galileo- og Egnosprogrammerne i perioden fra 1. januar 2014 til 31. december 2020. Det samlede beløb bør af hensyn til klarheden og for at lette kontrollen med udgifterne opdeles i forskellige kategorier. Kommissionen bør ikke desto mindre med henblik på fleksibilitet og sikring af en tilfredsstillende drift af programmerne være i stand til at omfordele midler fra en kategori til en anden. Programmets aktiviteter bør ligeledes omfatte beskyttelse af systemerne og deres funktion, også ved opsendelsen af satellitter. I forbindelse hermed kan et bidrag til udgifterne i forbindelse med tjenester, som kan yde sådan beskyttelse, finansieres over budgettet, som er tildelt Galileo- og Egnosprogrammerne, med baggrund i en stram omkostningsstyring og under overholdelse af det maksimale beløb, som er fastsat i forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013. Dette bidrag bør kun anvendes til levering af informationer og tjenester og ikke til erhvervelse af nogen form for infrastruktur. Denne forordning fastlægger for den videre gennemførelse af Galileo- og Egnosprogrammerne en finansiel ramme, som skal udgøre det primære referencebeløb, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (7) for Europa-Parlamentet og Rådet under med den årlige budgetprocedure.
(21)
Det bør i denne forordning præciseres, hvilke aktiviteter budgetbevillingerne, som Unionen har afsat til Galileo- og Egnosprogrammerne for perioden 2014-2020, skal ydes til. Disse bevillinger bør først og fremmest ydes til aktiviteter i forbindelse med etablerings- og ibrugtagningsfasen af Galileoprogrammet, herunder forvaltnings- og tilsynsaktiviteter under denne fase, og aktiviteter i forbindelse med driften af systemet etableret under Galileoprogrammet, bl.a. aktiviteter forud for eller til forberedelse af denne fase, og driften af Egnossystemet. Der bør ligeledes ydes bevillinger til finansiering af en række andre aktiviteter, som er nødvendige med henblik på forvaltning og gennemførelse af målene for Galileo- og Egnosprogrammerne, navnlig støtte til forskning og udvikling af grundlæggende elementer som f.eks. Galileokompatible chipsæt og modtagere, herunder i givet fald softwaremoduler for positionerings- og integritetsovervågning. Disse elementer udgør grænsefladen mellem de tjenester, som tilbydes af infrastrukturer og downstreamapplikationer, og letter udviklingen af applikationer på tværs af forskellige sektorer i økonomien. Udviklingen af disse fungerer som en katalysator for maksimering af de socioøkonomiske fordele, idet den fremmer indførelsen på markedet af de tilbudte tjenester. Kommissionen bør hvert år aflægge beretning til Europa-Parlamentet og Rådet om den strategi, der er brugt til at styre omkostningerne.
(22)
Det bør bemærkes, at det nuværende skøn over investeringsomkostningerne og driftsomkostningerne for perioden 2014-2020 ikke tager højde for uforudsete finansielle forpligtelser, som Unionen kan blive nødsaget til at bære, herunder de forpligtelser, der er forbundet med ansvar som følge af tjenesternes resultater eller Unionens ejendomsret til systemerne, især med hensyn til systemernes fejlfunktioner. Disse forpligtelser bliver analyseret nærmere af Kommissionen.
(23)
Det bør ligeledes bemærkes, at de budgetmidler, som er fastsat i nærværende forordning, ikke dækker virksomhed finansieret via Horisont 2020 som f.eks. det til udvikling af applikationer afledt af systemerne. Denne virksomhed vil gøre det muligt at optimere udnyttelsen af de tjenester der ydes under Galileo- og Egnosprogrammerne, sikre et positivt afkast af Unionens investeringer, når det gælder økonomiske og sociale fortjenester, og forbedre ekspertisen inden for satellitnavigationsteknologi hos Unionens virksomheder. Kommissionen bør sikre, at der er gennemsigtighed og klarhed omkring de forskellige finansieringskilder for programmernes forskellige aspekter.
(24)
Endvidere er der behov for, at indtægterne fra driften af systemerne navnlig stammer fra den forretningsmæssige tjeneste, som leveres af systemet etableret under Galileoprogrammet, tilfalder Unionen som delvis godtgørelse for de tidligere investeringer og disse indtægter bør anvendes til at støtte målene for Galileo- og Egnosprogrammerne. Derudover kan der fastsættes en ordning for fordeling af indtægterne i alle kontrakter, som indgås med virksomheder i den private sektor.
(25)
For at undgå de budgetoverskridelser og forsinkelser, som tidligere har påvirket gennemførelsen af Galileo- og Egnosprogrammerne, kræves der en forstærket indsats for at kontrollere de risici, der vil kunne medføre meromkostninger og/eller forsinkelser, således som anmodet om af Europa-Parlamentet i sin beslutning af 8. juni 2011 midtvejsrevision af de europæiske satellitnavigationsprogrammer: evaluering af gennemførelsen, fremtidige udfordringer og finansieringsperspektiver (8) og i Rådets konklusioner af 31. marts 2011, og som det fremgår af Kommissionens meddelelse af 29. juni 2011 med titlen "Et budget for Europa 2020".
(26)
En god offentlig styring af Galileo- og Egnosprogrammerne kræver for det første, at der er en klar fordeling af opgaverne, navnlig mellem Kommissionen, Det Europæiske GNSS-agentur og Den Europæiske Rumorganisation (ESA), og for det andet, at denne styring gradvist tilpasses systemernes driftsbehov.
(27)
Eftersom Kommissionen repræsenterer Unionen, der i princippet alene finansierer Galileo- og Egnosprogrammerne og ejer systemerne, bør Kommissionen være ansvarlig for disse programmers gennemførelse og stå for deres overordnede kontrol. Kommissionen bør forvalte de midler, som tildeles programmerne i henhold til denne forordning, kontrollere gennemførelsen af samtlige programaktiviteter og sikre en klar ansvars- og opgavefordeling, navnlig mellem Det Europæiske GNSS-agentur og ESA. I denne forbindelse bør Kommissionen ud over de opgaver, der er forbundet med de generelle forpligtelser, og dens øvrige opgaver i henhold til denne forordning tildeles en række specifikke opgaver. Med henblik på at optimere de berørte parters ressourcer og kompetencer bør Kommissionen kunne uddelegere en række opgaver ved hjælp af uddelegeringsaftaler i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
(28)
I betragtning af betydningen for Galileo- og Egnosprogrammerne af systemernes jordinfrastruktur og dens indvirkning på deres sikkerhed bør fastlæggelsen af placeringen af denne infrastruktur være en af de særlige opgaver, Kommissionen pålægges. Etableringen og ibrugtagningen af systemernes jordinfrastruktur bør fortsat følge en åben og gennemsigtig proces. Placeringen af sådan infrastruktur bør fastlægges under hensyn til geografiske og tekniske begrænsninger i forbindelse med den optimale geografiske spredning af jordinfrastrukturen og den eventuelle tilstedeværelse af nuværende installationer og udstyr, der er passende for de relevante opgaver, samt ved at sikre opfyldelse af hver jordstations sikkerhedsbehov og hver medlemsstats nationale sikkerhedskrav.
(29)
Det Europæiske GNSS-agentur blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 912/2010 (9) med henblik på at nå målene for Galileo- og Egnosprogrammerne og udføre en række opgaver i forbindelse med gennemførelsen af disse programmer. Det er et EU-agentur, der som et organ som omhandlet i forordning (EU, Euratom) nr. 1605/2012 skal opfylde EU-agenturernes forpligtelser. Agenturet bør tildeles en række opgaver, som vedrører programsikkerheden og agenturets eventuelle udpegelse som kompetent PRS-myndighed. Det bør også bidrage til at fremme og markedsføre systemerne, herunder ved at skabe tæt kontakt med brugere og potentielle brugere af de tjenester, der leveres under Galileo- og Egnosprogrammerne, og det bør indsamle oplysninger om deres krav og udviklingen på markedet for satellitnavigation. Endvidere bør det varetage opgaver, som Kommissionen tillægger det ved hjælp af en eller flere uddelegeringsaftaler, som omfatter forskellige andre specifikke opgaver i forbindelse med programmerne, navnlig opgaver i tilknytning til systemernes driftsfaser, herunder den operationelle forvaltning af programmerne, fremme af applikationer og tjenester på markedet for satellitnavigation og fremme af udvikling af grundlæggende elementer i forbindelse med programmerne. For at Kommissionen som repræsentant for Unionen kan udøve sine kontrolbeføjelser fuldt ud, bør disse uddelegeringsaftaler navnlig omfatte de generelle betingelser, der gælder for forvaltningen af de midler, som administreres af Det Europæiske GNSS-agentur.
Overdragelsen af ansvaret til Det Europæiske GNSS-agentur for de opgaver, der er forbundet med den operationelle forvaltning af Galileo- og Egnosprogrammerne og deres drift, bør være gradvis og betinget af den vellykkede afslutning af en passende gennemgang af overdragelsen såvel som Det Europæiske GNSS-agenturs villighed til at overtage disse opgaver for at sikre disse programmers kontinuitet. Denne overdragelse bør for Egnos finde sted den 1. januar 2014, og for Galileo forventes den at finde sted i 2016.
(30)
Unionen bør for etablerings- og ibrugtagningsfasen af Galileoprogrammet indgå en uddelegeringsaftale med ESA, der fastsætter ESA's opgaver i den fase. Kommissionen, der repræsenterer Unionen, bør gøre alt for at indgå denne uddelegeringsaftale inden for seks måneder efter denne forordnings anvendelsesdato. For at Kommissionen kan udøve sine kontrolbeføjelser fuldt ud, bør uddelegeringsaftalen navnlig omfatte de generelle betingelser, der gælder for forvaltningen af de midler, der administreres af ESA. Da det drejer sig om aktiviteter, som udelukkende finansieres af Unionen, bør disse betingelser indebære en grad af kontrol svarende til, hvad der ville blive krævet, hvis ESA var et EU-agentur.
(31)
Det Europæiske GNSS-agentur bør for Galileo- og Egnosprogrammernes driftsfase indgå arbejdsaftaler med ESA, som fastsætter sidstnævntes opgaver med at udvikle de fremtidige generationer af systemerne og med at yde teknisk bistand i relation til den nuværende generation af systemer. Disse aftaler bør være i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. De bør ikke dække ESA's rolle for så vidt angår aktiviteter i forbindelse med forskning og teknologi eller de tidlige faser af udviklings- og forskningsaktiviteterne vedrørende infrastrukturerne etableret under Galileo- og Egnosprogrammerne. Sådanne aktiviteter bør finansieres uden for det budget, der er tildelt programmerne, f.eks. de midler, der er tildelt Horisont 2020.
(32)
Ansvaret for Galileo- og Egnosprogrammernes gennemførelse omfatter navnlig ansvaret for program-, system- og driftssikkerheden. Undtagen i forbindelse med anvendelse af Rådets fælles aktion 2004/552/FUSP (10), som skal revideres for at afspejle ændringer i Galileo- og Egnosprogrammerne, deres styring og de ændringer af traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der følger af Lissabontraktaten, påhviler sikkerhedsansvaret Kommissionen, selv om visse sikkerhedsopgaver overdrages til Det Europæiske GNSS-agentur. Det påhviler navnlig Kommissionen at etablere passende foranstaltninger til sikring af en hensigtsmæssig koordinering mellem de forskellige sikkerhedsansvarlige enheder.
(33)
Ved anvendelsen af denne forordning i forbindelse med sikkerhedsspørgsmål bør Kommissionen høre medlemsstaternes relevante sikkerhedseksperter.
(34)
På baggrund af den særlige sagkundskab, som EU-Udenrigstjenesten råder over, og dens regelmæssige forbindelse med administrationer i tredjelande og internationale organisationer, forekommer den egnet til at bistå Kommissionen med gennemførelsen af en række opgaver med tilknytning til systemernes og Galileo- og Egnosprogrammernes sikkerhed på området for eksterne forbindelser i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2010/427/EU (11). Kommissionen bør sikre, at EU-Udenrigstjenesten er fuldt ud inddraget i dens aktiviteter med at gennemføre sikkerhedsrelaterede opgaver på området for eksterne forbindelser. Med henblik herpå bør der ydes al nødvendig teknisk bistand til EU-Udenrigstjenesten.
(35)
For at sikre sikker udveksling af informationer inden for rammerne af denne forordning bør de relevante sikkerhedsforskrifter give en grad af beskyttelse af EU-klassificerede informationer, der svarer til den, der er indført ved de sikkerhedsforskrifter som fastsat i bilaget til Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom (12) og ved Rådets sikkerhedsforskrifter som fastsat i bilagene til Rådets afgørelse 2013/488/EU (13). Hver medlemsstat bør sikre, at dens nationale sikkerhedsforskrifter finder anvendelse på alle fysiske personer med bopæl på dens territorium og alle retlige enheder, der er etableret på dens territorium, og som behandler klassificerede EU-oplysninger vedrørende Galileo- og Egnosprogrammerne. ESA's sikkerhedsbestemmelser og afgørelse af 15. juni 2011 truffet af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (14) bør anses for at svare til sikkerhedsbestemmelserne som fastsat i bilaget til afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom og til sikkerhedsforskrifternr som fastsat i bilagene til Rådets afgørelse 2013/488/EU.
(36)
Denne forordning berører ikke gældende eller fremtidige bestemmelser om adgang til dokumenter i overensstemmelse med artikel 15, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Endvidere bør denne forordning ikke betragtes som en forpligtelse for medlemsstaterne til at se bort fra deres forfatningsmæssige bestemmelser vedrørende aktindsigt.
(37)
Ved tildelingen af EU-midler til Galileo- og Egnosprogrammerne, i form af beløb, som ikke må overskrides af Kommissionen, er det af afgørende betydning, at der foreligger effektive offentlige indkøbsprocedurer og navnlig kontraktforhandlinger, der sikrer bedst valuta for pengene, tilfredsstillende resultater, fuldstændig kontinuitet i programmerne, risikostyring og overholdelse af den foreslåede tidsplan. Den relevante ordregivende myndighed bør bestræbe sig på at opfylde disse krav.
(38)
Da Galileo- og Egnosprogrammerne i princippet vil blive finansieret af Unionen, bør de offentlige indkøb under disse programmer være i overensstemmelse med Unionens regler for offentlige indkøb og bør først og fremmest have til formål at sikre valuta for pengene og kontrol med udgifterne samt mindske risiciene, øge effektiviteten og mindske afhængigheden af en enkelt leverandør. Der bør sikres åben adgang og loyal konkurrence i hele den industrielle forsyningskæde, så der bliver mulighed for afbalanceret deltagelse af virksomheder på alle niveauer, herunder især nytilkomne og små og mellemstore virksomheder ("SMV'er"). Eventuel misbrug af en dominerende stilling og langvarig afhængighed af enkelte leverandører bør undgås. For at mindske programrisiciene, undgå afhængighed af en enkelt leverandør og sikre en bedre overordnet kontrol med programmet, omkostningerne og tidsplanen, bør det tilstræbes at anvende flere forskellige leverandører, når det er hensigtsmæssigt. Herudover bør udviklingen af Europas industri opretholdes og fremmes inden for alle områder, der er relateret til satellitnavigation i overensstemmelse internationale aftaler, som Unionen er part i. Risikoen, for at kontrakten ikke overholdes i tilstrækkeligt omfang eller misligholdes, bør mindskes mest muligt. Med henblik herpå bør kontrahenterne påvise, at deres kontraktlige resultater er holdbare med hensyn til de tilsagn, der er givet, og varigheden af kontrakten. Derfor bør de ordregivende myndigheder, når det er hensigtsmæssigt, specificere de krav, der vedrører forsyningssikkerhed og pålidelighed i levering af tjenesteydelser.
Desuden kan de ordregivende myndigheder i tilfælde af indkøb af varer og tjenester af en følsom karakter underlægge sådanne indkøb særlige krav, navnlig med henblik på at sikre informationssikkerhed. Unionens virksomheder bør have mulighed for at anvende leverandører uden for Unionen i forbindelse med visse komponenter og tjenester, hvis det bevisligt er forbundet med væsentlige fordele med hensyn til kvalitet og omkostninger, dog under hensyntagen til programmernes strategiske karakter og Unionens sikkerheds- og eksportkontrolkrav. Der bør drages fordel af investeringerne og af virksomhedernes erfaringer og kompetencer, som bl.a. er erhvervet i programmernes definitions-, udviklings- og valideringsfaser, samtidig med at det sikres, at konkurrencebaserede udbud ikke påvirkes negativt.
(39)
For bedre at kunne vurdere de samlede omkostninger ved et produkt, en tjeneste eller et arbejde, der er genstand for udbud, herunder de operationelle udgifter på lang sigt, bør de samlede omkostninger i løbet af den nyttige livscyklus for produktet, tjenesten eller arbejdet, der er genstand for udbuddet, tages i betragtning, når det er hensigtsmæssigt, ved indkøb ved at bruge en omkostningseffektivitetsstrategi som f.eks. livscyklusomkostningerne under et udbud baseret på det mest økonomisk fordelagtige kriterium for tildeling af kontrakten. Med henblik herpå bør den ordregivende myndighed sikre, at metoden til beregning af omkostningerne for et produkts, en tjenestes eller et arbejdes nyttige livscyklus, udtrykkeligt er nævnt i aftaledokumenterne eller udbudsbekendtgørelsen, og at det giver mulighed for at verificere, at oplysningerne fra tilbudsgiverne er korrekte.
(40)
Satellitnavigation er en kompleks teknologi, som er under konstant udvikling. Dette medfører usikkerhed og risici for de offentlige indkøb under Galileo- og Egnosprogrammerne, især hvis sådanne indkøb vedrører udstyr eller tjenester på lang sigt. Af denne grund bør der fastsættes særlige foranstaltninger for offentlige aftaler, der bør gælde ud over bestemmelserne i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. Den ordregivende myndighed bør således kunne indføre lige vilkår, når en eller flere virksomheder allerede inden et udbud har adgang til intern viden om virksomhed med tilknytning til udbuddet. Myndigheden bør på samme måde kunne indgå en kontrakt med betingede ordrer, indgå en tillægsaftale på særlige vilkår under gennemførelsen af kontrakten eller foreskrive et minimum af underentreprise. På grund af de tekniske risici, som kendetegner Galileo- og Egnosprogrammerne, kan priserne på offentlige indkøbsaftaler ikke altid vurderes præcist, hvorfor det kan være ønskværdigt at indgå aftaler efter en særlig model, hvori der ikke angives nogen fast og endelig pris og samtidig fastsættes klausuler til beskyttelse af Unionens finansielle interesser.
(41)
Det bør bemærkes, at medlemsstaterne i henhold til artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union ("TEU") bør afstå fra foranstaltninger, der kan skade Galileo- og Egnosprogrammerne eller tjenesterne. Det er desuden nødvendigt at præcisere, at de pågældende medlemsstater bør træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre beskyttelsen af jordstationer placeret på deres territorier. Medlemsstaterne og Kommissionen bør desuden arbejde sammen og sammen med relevante internationale organer og lovgivningsmyndigheder for at sikre, at den radiofrekvens, der er nødvendig for systemet etableret under Galileoprogrammet, er tilgængelig og beskyttet for at muliggøre den fulde udvikling og gennemførelse af applikationer, der er baseret på dette system, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 243/2012/EU (15).
(42)
På grund af systemernes globale karakter, er det vigtigt, at Unionen indgår aftaler med tredjelande og internationale organisationer inden for rammerne af Galileo- og Egnosprogrammerne i overensstemmelse med artikel 218 i TEUF med henblik på navnlig at sikre en tilfredsstillende gennemførelse af programmerne, behandle visse spørgsmål vedrørende sikkerhed og opkrævning, optimere tjenesterne over for Unionens borgere og dække tredjelandes og internationale organisationers behov. Det er endvidere hensigtsmæssigt i relevant omfang at tilpasse eksisterende aftaler til ændringer i Galileo- og Egnosprogrammerne. Ved forberedelserne til eller gennemførelsen af disse aftaler kan Kommissionen anmode om teknisk bistand fra EU-Udenrigstjenesten, ESA og Det Europæiske GNSS-agentur inden for rammerne af de tildelte opgaver i henhold til nærværende forordning.
(43)
Det bør bekræftes, at Kommissionen ved udførelsen af visse ikke-forskriftsmæssige opgaver i givet fald, og såfremt det er nødvendigt, kan gøre brug af faglig bistand fra en række eksterne parter. Andre enheder, som er involveret i den offentlige styring af Galileo- og Egnosprogrammerne, kan desuden gøre brug af samme faglige bistand i forbindelse med udførelsen af opgaver, de har fået overdraget i henhold til nærværende forordning.
(44)
Unionen er baseret på respekten for de grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 7 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder anerkender udtrykkeligt den grundlæggende ret til respekt for privatliv og til beskyttelse af personoplysninger. Der bør træffes foranstaltninger til beskyttelse af personoplysninger og sikring af privatlivets fred inden for rammerne af Galileo- og Egnosprogrammerne.
(45)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger under hele udgiftscyklussen, herunder ved forebyggelse, opdagelse og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og efter omstændighederne med administrative og finansielle sanktioner i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
(46)
Europa-Parlamentet og Rådet bør løbende holdes orienteret om gennemførelsen af Galileo- og Egnosprogrammerne, navnlig med hensyn til risikostyring, omkostninger, tidsplan og resultater. Derudover mødes Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i Det Interinstitutionelle Galileopanel i overensstemmelse med den fælles erklæring om Det Interinstitutionelle Galileopanel, der er offentliggjort sammen med denne forordning.
(47)
Kommissionen bør foretage evalueringer baseret på aftalte indikatorer med henblik på at vurdere, om de foranstaltninger, der træffes for at nå målene for Galileo- og Egnosprogrammerne, er effektive.
(48)
For at at sikre systemernes sikkerhed og drift bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF med hensyn til de mål på højt niveau, der er nødvendige for at sikre systemernes sikkerhed og drift. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(49)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (16).
(50)
Eftersom god offentlig styring kræver sammenhæng i forvaltningen af Galileo- og Egnosprogrammerne, en hurtigere beslutningsproces samt lige adgang til oplysninger, bør repræsentanter for Det Europæiske GNSS-agentur og ESA kunne deltage som observatører i arbejdet i Udvalget for de Europæiske GNSS-programmer ("udvalget"), der er oprettet med henblik på at bistå Kommissionen. Af samme årsager bør repræsentanter for tredjelande eller internationale organisationer, der har indgået en international aftale med Unionen, kunne deltage i udvalgets arbejde under hensyntagen til sikkerhedsbegrænsninger og som foreskrevet i denne aftale. Disse repræsentanter for Det Europæiske GNSS-agentur, ESA, tredjelande og internationale organisationer deltager i udvalgets arbejde, men har ikke stemmeret.
(51)
Målet med denne forordning, nemlig etablering og drift af satellitbaserede navigationssystemer, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, eftersom det overstiger hvad en enkelt medlemsstat økonomisk og teknisk kan klare alene, og kan derfor på grund af dets omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
(52)
Fællesforetagendet Galileo, der er oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 876/2002 (17), indstillede sine aktiviteter den 31. december 2006. Forordning (EF) nr. 876/2002 bør derfor ophæves.
(53)
Under hensyntagen til behovet for evaluering af Galileo- og Egnosprogrammerne, omfanget af de ændringer, der skal foretages i forordning (EF) nr. 683/2008, og af klarheds- og retssikkerhedshensyn bør forordning (EF) nr. 683/2008 ophæves -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL 1
GENERELLE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand
Denne forordning fastlægger bestemmelserne om etablering og drift af systemerne inden for rammerne af de europæiske programmer for satellitbaseret navigation, navnlig bestemmelserne om Unionens styring og finansielle bidrag.
Artikel 2
De europæiske satellitbaserede navigationssystemer og -programmer
1. De europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer, Galileo og Egnos, omfatter alle de aktiviteter, der er nødvendige for at definere, udvikle, validere, bygge, drive, forny og forbedre de europæiske satellitbaserede navigationssystemer, nemlig systemet etableret under Galileoprogrammet og Egnossystemet, og for at værne om sikkerheden og interoperabiliteten.
Disse programmer har også til formål at maksimere de socioøkonomiske fordele ved de europæiske satellitbaserede navigationssystemer, navnlig ved at fremme systemernes anvendelse og fremme udviklingen af applikationer og tjenester, der er baseret på disse systemer.
2. Systemet etableret under Galileoprogrammet, er et civilt system under civil kontrol og en uafhængig infrastruktur for et globalt satellitnavigationssystem (GNSS), der omfatter en konstellation af satellitter og et globalt net af jordstationer.
3. Egnossystemet er et regionalt satellitbaseret navigationssysteminfrastruktur, der overvåger og korrigerer åbne signaler udsendt af eksisterende globale satellitnavigationssystemer samt signalerne fra den åbne tjeneste, som tilbydes af systemet etableret under Galileoprogrammet, når disse bliver tilgængelige. Systemet omfatter jordstationer og en række transpondere, der installeres i geostationære satellitter.
4. De særlige mål for Galileoprogrammet består i at sørge for, at signalerne udsendt af systemet etableret under dette program, kan anvendes til at opfylde følgende formål:
a)
at tilbyde en åben tjeneste ("Open Service" - OS), der er vederlagsfri for brugerne, og som leverer positions- og tidsbestemmelsesdata, som fortrinsvis er bestemt til anvendelser af satellitnavigation til massemarkedet
b)
ved hjælp af signaler fra den åbne tjeneste under Galileo og/eller i samarbejde med andre satellitnavigationssystemer, at bidrage til tjenester til integritetsovervågning, der er rettet mod brugere af livskritiske applikationer i overensstemmelse med internationale standarder
c)
at tilbyde en forretningsmæssig tjeneste ("Commercial Service" - CS), der gør det muligt at udvikle anvendelser til erhvervs- eller forretningsmæssige formål i kraft af en større ydeevne og data med større merværdi end dem, der leveres af den åbne tjeneste
d)
at tilbyde en statsreguleret tjeneste ("Public Regulated Service" - PRS), der er forbeholdt statsligt autoriserede brugere, til følsomme anvendelser, der kræver en høj grad af tjenestekontinuitet, og som er vederlagsfri for medlemsstaterne, Rådet, Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og i givet fald behørigt autoriserede EU-agenturer; den statsregulerede tjeneste anvender robuste, krypterede signaler. Spørgsmålet om hvorvidt der skal opkræves betaling fra andre PRS-deltagere, der er nævnt i artikel 2 i afgørelse nr. 1104/2011/EU, vurderes i hvert enkelt tilfælde, og der fastsættes relevante bestemmelser i de aftaler, som indgås i henhold til artikel 3, stk. 5, i nævnte afgørelse
e)
at bidrage til eftersøgnings- og redningstjenesten ("Search and Rescue Support Service" - SAR) i COSPAS-SARSAT-systemet ved at opfange nødsignaler fra radiosendere og formidle meddelelser til dem.
5. De særlige mål for Egnosprogrammet er at sikre, at signalerne udsendt af Egnossystemet kan bruges til at opfylde følgende formål:
a)
at tilbyde en åben tjeneste ("Open Service" - OS), der er vederlagsfri for brugerne, og som leverer positions- og tidsbestemmelsesdata, som fortrinsvis er bestemt til anvendelser af satellitbaseret radionavigation til massemarkedet inden for det område, som Egnossystemet dækker
b)
at tilbyde en tjeneste til formidling af data af forretningsmæssig karakter ("EGNOS Data Access Service" eller EDAS), der gør det muligt at udvikle anvendelser til erhvervs- eller forretningsmæssige formål i kraft af en større ydeevne og data med større merværdi end dem, der leveres af den åbne tjeneste
c)
at tilbyde en "livskritisk tjeneste" ("Safety of Life Service" - SOL), der er rettet mod brugere, for hvem sikkerhed er afgørende. Denne tjeneste tilbydes uden direkte brugerbetaling, opfylder navnlig kravene om kontinuitet, tilgængelighed og nøjagtighed inden for visse sektorer og omfatter en integritetsfunktion, der gør det muligt at advare brugeren i tilfælde af fejl eller advarselssignaler i systemer, der er forstærket af Egnossystemet på det dækkede område.
Disse funktioner skal som en prioritet leveres inden for medlemsstaternes territorier, der geografisk er beliggende i Europa, hurtigst muligt.
Egnossystemets geografiske dækning kan udvides til andre dele af verden, navnlig territorier i kandidatlande, tredjelande, som er tilknyttet det fælles europæiske luftrum, og lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, hvis det er teknisk gennemførligt og på grundlag af internationale aftaler. Omkostningerne til en sådan udvidelse, herunder de relaterede driftsomkostninger skal ikke være omfattet af de midler, der er omhandlet i artikel 9. Denne udvidelse må ikke forsinke udvidelsen af Egnossystemets geografiske dækning inden for medlemsstaternes territorier, der geografisk er beliggende i Europa.
Artikel 3
Galileoprogrammets faser
Galileoprogrammet omfatter følgende faser:
a)
en definitionsfase, som sluttede i 2001, i hvilken systemarkitekturen blev udformet, og systemets elementer fastlagt
b)
en udviklings- og valideringsfase, der forventes færdig senest den. 31. december 2013, der omfatter konstruktion og opsendelse af de første satellitter, etablering af de første jordinfrastrukturanlæg og alle aktiviteter, der er nødvendige for validering af systemet i kredsløb
c)
en etablerings- og ibrugtagningsfase der afsluttes senest den 31. december 2020, og som omfatter:
i)
konstruktion, etablering og beskyttelse af hele ruminfrastrukturen, navnlig af alle de satellitter, der er nødvendige for at nå de særlige mål i artikel 2, stk. 4, og af de nødvendige reservesatellitter og den relaterede evolutive vedligeholdelse og drift
ii)
konstruktion, etablering og beskyttelse af hele jordinfrastrukturen, navnlig infrastruktur, der er nødvendig for at kontrollere satellitter og behandle satellitbaserede radionavigationsdata og servicecentre og andre landbaserede centre og den relaterede evolutive vedligeholdelse og drift
iii)
forberedelserne til driftsfasen, herunder forberedende aktiviteter i forbindelse med levering af de tjenester, der er omhandlet i artikel 2, stk. 4
d)
en driftsfase, der omfatter:
i)
forvaltning, vedligeholdelse, løbende forbedring, udvikling og beskyttelse af ruminfrastrukturen, herunder forvaltning af opgraderings- og forældelsesprocessen
ii)
forvaltning vedligeholdelse, løbende forbedring, fornyelse og beskyttelse af jordinfrastrukturen, navnlig servicecentre og andre landebaserede centre, net og anlæg, herunder forvaltning af opgraderings- og forældelsesprocessen
iii)
udvikling af kommende generationer af systemet og udviklingen af de tjenester, der er omhandlet i artikel 2, stk. 4
iv)
certificerings- og standardiseringsaktiviteter i forbindelse med programmet
v)
levering og markedsføring af de tjenester, som er omhandlet i artikel 2, stk. 4
vi)
samarbejde med andre GNSS'er, samt
vii)
alle andre aktiviteter, der er nødvendige for systemets videre udvikling og for en vellykket gennemførelse af programmet.
Driftsfasen skal indledes gradvist mellem 2014 og 2015 med leveringen af de første tjenester for den åbne tjeneste, eftersøgnings- og redningstjenesten samt den statsregulerede tjeneste. Disse første tjenester forbedres gradvist, og de andre funktioner, der er angivet i de særlige mål i artikel 2, stk. 4, indføres gradvist med henblik på at nå op på fuld driftskapacitet senest den 31. december 2020.
Artikel 4
Egnossystemets driftsfase
Egnossystemets driftsfase omfatter først og fremmest:
a)
forvaltning, vedligeholdelse, løbende forbedring, udvikling og beskyttelse af ruminfrastrukturen, herunder forvaltning af opgraderings- og forældelsesprocessen
b)
forvaltning, vedligeholdelse, løbende forbedring, udvikling og beskyttelse af den jordinfrastrukturen, navnlig net, anlæg og støttefaciliteter, herunder forvaltning af opgraderings- og forældelsesprocessen
c)
udvikling af kommende generationer af systemet og udviklingen af de tjenester, der er omhandlet i artikel 2, stk. 5
d)
certificerings- og standardiseringsaktiviteter i forbindelse med programmet
e)
levering og markedsføring af tjenester, som er omhandlet i artikel 2, stk. 5
f)
alle aktiviteter, som dokumenterer systemets pålidelighed og drift
g)
koordineringsaktiviteter i forbindelse med opfyldelsen af de særlige mål i henhold til artikel 2, stk. 5, andet og tredje afsnit.
Artikel 5
Systemernes kompatibilitet og interoperabilitet
1. Systemer, net og tjenester fra Galileo- og Egnosprogrammerne er indbyrdes kompatible og interoperable fra et teknisk synspunkt.
2. Systemer, net og tjenester fra Galileo- og Egnosprogrammerne Galileo og Egnos er kompatible og interoperable med andre satellitnavigationssystemer og med traditionelle radionavigationsmetoder, hvis sådanne kompatibilitets- og interoperabilitetskrav er fastsat i en international aftale, der er indgået i henhold til artikel 29.
Artikel 6
Ejendomsret
Unionen er ejer af alle materielle og immaterielle aktiver, som skabes eller udvikles under Galileo- og Egnosprogrammerne. Med henblik herpå indgås der aftaler med tredjeparter med hensyn til eksisterende ejendomsrettigheder, når det er relevant.
Kommissionen sikrer via en hensigtsmæssig ramme optimal udnyttelse af de aktiver, der er nævnt i denne artikel; navnlig skal den forvalte de intellektuelle ejendomsrettigheder i forbindelse med Galileo- og Egnosprogrammerne så effektivt som muligt under hensyntagen til behovet for at beskytte intellektuelle ejendomsrettigheder i Unionen og give dem værdi, samtlige berørte parters interesser og behovet for en harmonisk udvikling af markederne og de nye teknologier. Med henblik herpå sikrer den, at de kontrakter, der indgås inden for Galileo- og Egnosprogrammerne, omfatter mulighed for at overdrage eller licensere intellektuelle ejendomsrettigheder, der fremkommer som følge af arbejde udført inden for disse programmer til tredjemand.
KAPITEL II
BIDRAG OG BUDGETORDNINGER
Artikel 7
Aktiviteter
1. De budgetbevillinger, som Unionen i henhold til denne forordning afsætter til Galileo- og Egnosprogrammerne for perioden 2014-2020, ydes med henblik på at finansiere aktiviteter i forbindelse med:
a)
afslutningen af etablerings- og ibrugtagningsfasen af Galileoprogrammet som omhandlet i artikel 3, litra c)
b)
driftsfasen af Galileoprogrammet som omhandlet i artikel 3, litra d)
c)
driftsfasen af Egnosprogrammet som omhandlet i artikel 4
d)
forvaltningen af og tilsyn med Galileo- og Egnosprogrammerne.
2. De budgetbevillinger, som Unionen i henhold til denne forordning afsætter til Galileo- og Egnosprogrammerne, skal i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, også tildeles til finansiering af aktiviteter i forbindelse med forskning og udvikling af grundlæggende elementer, som f.eks. Galileokompatible chipsæt og modtagere.
3. Disse budgetbevillinger, som Unionen afsætter til Galileo- og Egnosprogrammerne, skal ligeledes dække Kommissionens udgifter til forberedende aktiviteter, tilsyns-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, som kræves til forvaltning af programmerne og virkeliggørelse af de særlige mål, der er nævnt i artikel 2, stk. 4 og stk. 5. Disse udgifter kan navnlig dække:
a)
undersøgelser og ekspertmøder
b)
informations- og kommunikationstiltag, herunder den institutionelle kommunikation om Unionens politiske prioriteringer, forudsat at de vedrører de overordnede målsætninger i denne forordning direkte, navnlig med henblik på at skabe synergi med andre relevante EU-politikker
c)
informationsteknologi-net ("it") med henblik på at behandle eller udveksle oplysninger
d)
teknisk eller administrativ støtte, som ydes Kommissionen til forvaltning af programmerne.
4. Omkostningerne til Galileo- og Egnosprogrammerne og til de forskellige faser heraf skal fastlægges klart. Kommissionen underretter hvert år i overensstemmelse med princippet om en gennemsigtig forvaltning Europa-Parlamentet, Rådet og det i artikel 36 omhandlede udvalg ("udvalget"), om tildelingen af EU-midler, herunder reserven til uforudsete udgifter, til hver af de aktiviteter, der er nævnt i stk. 1, 2 og 3 i nærværende artikel samt om anvendelsen af disse midler.
Artikel 8
Finansiering af Galileo- og Egnosprogrammerne
1. I overensstemmelse med artikel 9, finansierer Unionen aktiviteterne i forbindelse med Galileo- og Egnosprogrammerne, der er nævnt i artikel 7, stk. 1, 2 og 3, for at opfylde målene i artikel 2, uden at det berører bidragene fra andre finansieringskilder, herunder dem, som er nævnt i stk. 2 og 3 i nærværende artikel.
2. Medlemsstaterne kan anmode om at bidrage til Galileo- og Egnosprogrammerne med yderligere finansiering med henblik på at dække supplerende elementer i særlige tilfælde, under betingelse af, at sådanne supplerende elementer ikke skaber finansielle eller tekniske byrder eller forsinkelser med hensyn til det pågældende program. På grundlag af en anmodning fra en medlemsstat træffer Kommissionen efter undersøgelsesproceduren i artikel 36, stk. 3, om, hvorvidt disse to betingelser er blevet opfyldt. Kommissionens meddeler Europa-Parlamentet, Rådet og udvalget enhver virkning, som anvendelsen af dette stykke har for Galileo- og Egnosprogrammerne.
3. Tredjelande og internationale organisationer kan også bidrage til Galileo- og Egnosprogrammerne med yderligere finansiering. De internationale aftaler, der er omhandlet i artikel 29, fastsætter betingelserne og de nærmere regler for deres deltagelse.
4. Den yderligere finansiering, der er nævnt i stk. 2 og 3 i nærværende artikel, udgør eksterne formålsbestemte indtægter i overensstemmelse med artikel 21, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 966/2012.
Artikel 9
Ressourcer
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af de aktiviteter, der er nævnt i artikel 7, stk. 1, 2 og 3, og til dækning af de risici, der er forbundet med disse aktiviteter, fastsættes til 7 071,73 mio. EUR i løbende priser for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.
De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for den flerårige finansielle ramme.
Beløbet i første afsnit inddeles i følgende udgiftskategorier i løbende priser:
a)
til de i artikel 7, stk. 1, litra a) nævnte aktiviteter 1 930 mio. EUR
b)
til de i artikel 7, stk. 1, litra b) nævnte aktiviteter 3 000 mio. EUR
c)
til de i artikel 7, stk. 1, litra c) nævnte aktiviteter 1 580 mio. EUR
d)
til de i artikel 7, stk. 1, litra d) og artikel 7, stk. 3, nævnte aktiviteter 561,73 mio. EUR
2. Uden at det berører de beløb, som tildeles til udvikling af applikationer, der er baseret på systemer i Horisont 2020, skal de budgetbevillinger, der er afsat til Galileo- og Egnosprogrammerne, herunder de formålsbestemte indtægter, finansiere de i artikel 7, stk. 2, nævnte aktiviteter med maksimalt 100 mio. EUR i faste priser.
3. Kommissionen kan omfordele midler fra en udgiftskategori, som fastlagt i litra a)-d) i stk. 1, tredje afsnit, til en anden op til et loft på 10 % af det i stk. 1, første afsnit, nævnte beløb. Hvis omfordelingen kommer op på et samlet beløb, der er større end 10 % af det i stk. 1, første afsnit, nævnte beløb, hører Kommissionen udvalget efter rådgivningsproceduren i artikel 36, stk. 2.
Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og Rådet om eventuelle omfordelinger af midler mellem udgiftskategorier.
4. Bevillingerne gennemføres i overensstemmelse med de gældende bestemmelser i denne forordning og forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
5. De budgetmæssige forpligtelser vedrørende Galileo- og Egnosprogrammerne indgås for et år ad gangen.
6. Kommissionen forvalter de finansielle midler, der er omhandlet i stk. 1, på en gennemsigtig og omkostningseffektiv måde. Kommissionen aflægger hvert år beretning til Europa-Parlamentet og Rådet om den strategi, der er brugt til at styre omkostningerne.
Artikel 10
Indtægter fra Galileo- og Egnosprogrammerne
1. Indtægterne fra driften af systemerne tilfalder Unionen, indbetales til EU-budgettet og tildeles Galileo- og Egnosprogrammerne, og navnlig det mål, der er nævnt i artikel 2, stk. 1. Hvis indtægterne viser sig at overstige det, der er nødvendigt til finansiering af programmernes driftsfaser, skal enhver tilpasning af princippet om, at alle indtægter tildeles programmerne, godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af et forslag fra Kommissionen.
2. Der kan fastsættes en ordning for fordeling af indtægterne i de kontrakter, der indgås med virksomheder i den private sektor.
3. Renter af forfinansieringer, der er udbetalt til enheder med indirekte ansvar for budgetgennemførelsen, afsættes til aktiviteter, der er omfattet af uddelegeringsaftalen eller kontrakten mellem Kommissionen og den pågældende enhed. I henhold til princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning åbner enheder med indirekte ansvar for budgetgennemførelsen konti, der muliggør identificering af midlerne og de tilsvarende renter.
KAPITEL III
OFFENTLIG STYRING AF GALILEO- OG EGNOSPROGRAMMERNE
Artikel 11
Principper for styringen af Galileo- og Egnosprogrammerne
Den offentlige styring af Galileo- og Egnosprogrammerne bygger på principperne om:
a)
en klar fordeling af opgaver og ansvar mellem de forskellige deltagende enheder, navnlig mellem Kommissionen, Det Europæiske GNSS-agentur og ESA, under Kommissionens overordnende ansvar
b)
loyalt samarbejde mellem de i litra a) nævnte enheder og medlemsstaterne
c)
stærk kontrol med programmer, herunder at alle involverede enheder strengt overholder omkostninger og tidsplan på deres ansvarsområder med hensyn til Galileo- og Egnosprogrammernes mål
d)
optimering og rationalisering af brugen af eksisterende strukturer for at undgå overlapning af teknisk sagkundskab
e)
anvendelse af bedste praksis inden for projektstyringssystemer og -teknikker til at føre tilsyn med gennemførelsen af Galileo- og Egnosprogrammerne på baggrund af de specifikke krav og med støtte fra eksperter på området.
Artikel 12
Kommissionens rolle
1. Kommissionen har det overordnede ansvar for Galileo- og Egnosprogrammerne. Den forvalter de midler, som er tildelt i henhold til denne forordning og føre tilsyn med gennemførelsen af samtlige programaktiviteter, navnlig med hensyn til deres omkostninger, tidsplan og resultater.
2. Ud over det overordnede ansvar, der er omhandlet i stk. 1, og de specifikke opgaver, der er omhandlet i denne forordning, skal Kommissionen:
a)
sikre en klar fordeling af opgaverne mellem de forskellige enheder, der deltager i Galileo- og Egnosprogrammerne og i denne forbindelse overdrage opgaverne nævnt i henholdsvis artikel 14, stk. 2 og artikel 15 til Det Europæiske GNSS-agentur og ESA, navnlig ved hjælp af uddelegeringsaftaler
b)
sikre rettidig gennemførelse af Galileo- og Egnosprogrammerne inden for rammerne af de ressourcer, der er tildelt programmerne og i overensstemmelse med målene i artikel 2.
Med henblik herpå indfører og gennemfører den de passende instrumenter og strukturforanstaltninger, der er nødvendige for at identificere, kontrollere, formindske og føre tilsyn med de risici, der er forbundet med programmerne
c)
forvalte, for Unionens regning og inden for sit kompetenceområde, forbindelserne med tredjelande og internationale organisationer
d)
give medlemsstaterne og Europa-Parlamentet rettidigt alle relevante oplysninger vedrørende Galileo- og Egnosprogrammerne, navnlig for så vidt angår risikostyring, samlede omkostninger, årlige driftsomkostninger for hver enkelt vigtig del af Galileoinfrastrukturen, indtægter, tidsplan og resultater såvel som en oversigt over gennemførelsen af projektstyringssystemer og -teknikker, som er omhandlet i artikel 11, litra e)
e)
vurdere mulighederne for at fremme og sikre anvendelsen af de europæiske satellitbaserede navigationssystemer på tværs af de forskellige sektorer i økonomien, herunder analysere, hvordan de fordele, som systemet skaber, kan udnyttes.
3. Med henblik på gennemførelsen af Galileoprogrammets etablerings-, ibrugtagnings- og driftsfaser og Egnosprogrammets driftsfase i henhold til henholdsvis artikel 3 og 4 fastlægger Kommissionen, hvor det er nødvendigt, de foranstaltninger, der kræves, til at:
a)
håndtere og nedsætte risiciene i forbindelse med Galileo- og Egnosprogrammernes gennemførelse
b)
fastsætte tidspunktet for væsentlige afgørelser med henblik på overvågning og evaluering af gennemførelsen af programmerne
c)
fastlægge placeringen af systemernes jordinfrastruktur i overensstemmelse med sikkerhedskrav efter en åben og gennemsigtig proces og sikre driften heraf.
d)
bestemme de tekniske og operationelle specifikationer med henblik på at udføre de funktioner, der er omhandlet i artikel 2, stk. 4, litra b) og c) og gennemføre videreudvikling af systemerne.
Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 36, stk. 3.
Artikel 13
System- og driftssikkerhed
1. Kommissionen sikrer Galileo- og Egnosprogrammernes sikkerhed, herunder system- og driftssikkerheden. Med henblik herpå skal Kommissionen:
a)
tage behørigt hensyn til behovet for tilsyn med og integration af sikkerhedskrav og -standarder i de samlede programmer
b)
sikre, at disse kravs og standarders overordnede betydning støtter en vellykket programgennemførelse, navnlig med hensyn til omkostninger, risikostyring og tidsplan
c)
etablere koordineringsmekanismer mellem de forskellige berørte organer
d)
tage hensyn til de gældende sikkerhedstandarder og -krav for ikke at sænke det generelle sikkerhedsniveau og for ikke at påvirke funktionen af eksisterende systemer, der er baseret på disse standarder og krav.
2. Med forbehold af artikel 14 og 16 i denne forordning og artikel 8 i afgørelse 1104/2011/EU vedtager Kommissionen delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 35 med henblik på at fastsætte målene på højt niveau for at sikre Galileo- og Egnosprogrammernes sikkerhed som omhandlet i stk. 1.
3. Kommissionen fastsætter de nødvendige tekniske specifikationer og andre foranstaltninger for at gennemføre de i stk. 2 nævnte mål på højt niveau. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 36, stk. 3.
4. EU-Udenrigstjenesten bistår fortsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i afgørelse 2010/427/EU Kommissionen med udførelsen af dens funktioner på området eksterne forbindelser.
Artikel 14
Det Europæiske GNSS-agenturs rolle
1. Det Europæiske GNSS-agentur skal i overensstemmelse med de retningslinjer, Kommissionen har fastlagt:
a)
hvad angår Galileo- og Egnosprogrammernes sikkerhed, sikre følgende, jf. dog artikel 13 og 16:
i)
gennem sit sikkerhedsakkrediteringsudvalg, sikkerhedsakkreditering i henhold til kapitel III i forordning (EU) nr. 912/2010. Med henblik herpå indleder den og fører tilsyn med implementeringen af sikkerhedsprocedurerne og foretager systemsikkerhedskontrol
ii)
driften af Galileos sikkerhedsovervågningscenter, der er omhandlet i forordning (EU) nr. 912/2010, artikel 6, litra d), i overensstemmelse med de standarder og krav, der er omhandlet i artikel 13 i nærværende forordning, samt instrukserne i henhold til fælles aktion 2004/552/FUSP
b)
udføre de opgaver, der er nævnt i artikel 5 i afgørelse nr. 1104/2011/EU, og bistå Kommissionen i overensstemmelse med artikel 8, stk. 6, i denne afgørelse
c)
bidrage som led i Galileoprogrammets etablerings-, ibrugtagnings- og driftsfase samt Egnosprogrammets driftsfase til fremme og markedsføring af de tjenester, der er omhandlet i artikel 2, stk. 4 og 5, herunder ved at foretage de nødvendige markedsanalyser, navnlig markedsrapporten, der udarbejdes årligt af Det Europæiske GNSS-agentur om markedet for applikationer og tjenester, ved at skabe tæt kontakt med brugere og potentielle brugere og systemernes brugere med henblik på at indsamle oplysninger om deres behov, ved at følge udviklingen i downstreammarkederne for satellitnavigation og udarbejde en handlingsplan for brugersamfunds anvendelse af de tjenester, der er omhandlet i artikel 2, stk. 4 og 5, og som navnlig indeholder relevante foranstaltninger med hensyn til certificerings- og standardisering.
2. Det Europæiske GNSS-agentur udfører også andre opgaver i forbindelse med gennemførelsen af Galileo- og Egnosprogrammerne, herunder programstyringsopgaver og skal være ansvarlige for dem. Disse opgaver pålægger Kommissionen det ved hjælp af en uddelegeringsaftale vedtaget på grundlag af en afgørelse om uddelegering i overensstemmelse med artikel 58, stk. 1, litra c), i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012, og omfatter:
a)
de operationelle aktiviteter, herunder forvaltning af systemernes infrastruktur, vedligeholdelse og løbende forbedring af systemerne, certificerings- og standardiseringsaktiviteter og levering af de tjenester, der er omhandlet i artikel 2, stk. 4 og 5
b)
udviklings- og etablerings- og ibrugtagningsaktiviteter for udviklingen og fremtidige generationer af systemerne og bidrag til definitionen af serviceudvikling, herunder indkøbsaktiviteter
c)
fremme af udviklingen af applikationer og tjenester, der er baseret på systemerne, såvel som at øge opmærksomheden omkring disse applikationer og tjenester, herunder at identificere og forbinde europæiske ekspertisecentre GNSS-applikationer og tjenester ved at gøre brug af den offentlige og private sektors ekspertise og evaluere foranstaltninger i forbindelse med denne form for foranstaltninger til fremme og bevidstgørelse
d)
fremme udviklingen af grundlæggende elementer, som f.eks. Galileokompatible chipsæt og modtagere.
3. Den uddelegeringsaftale, der er omhandlet i stk. 2, skal give et passende niveau af selvstændighed og myndighed med særlig reference til den ordregivende myndighed inden for anvendelsesområdet for artikel 58, stk. 1,litra c), og artikel 60 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. Den fastsætter endvidere de almindelige vilkår for forvaltningen af de midler, der tildeles Det Europæiske GNSS-agentur, og navnlig de foranstaltninger, der skal gennemføres, den hertil knyttede finansiering, forvaltningsprocedurer, tilsyns- og kontrolforanstaltninger, foranstaltninger i tilfælde af mangelfuld kontraktgennemførelse med hensyn til omkostninger, tidsplan og resultater samt regler for ejendomsret til alle materielle og immaterielle aktiver.
Tilsyns- og kontrolforanstaltningerne omfatter navnlig en foreløbig oversigt over forventede omkostninger, systematiske oplysninger til Kommissionen om omkostningerne og tidsplanen og, i tilfælde af afvigelser mellem de planlagte budgetter, resultater og tidsplan, korrigerende indgreb, som skal sikre etablering af infrastrukturer inden for rammerne af de tildelte bevillinger.
4. Det Europæiske GNSS-agentur indgår arbejdsaftaler med ESA, der er nødvendige for gennemførelsen af deres respektive opgaver i henhold til denne forordning for Galileo- og Egnosprogrammernes driftsfase. Kommissionen underretter Europa-Parlamentet, Rådet og udvalget om sådanne arbejdsaftaler, der er indgået af Det Europæiske GNSS-agentur, og om enhver ændring heraf. Det Europæiske GNSS-agentur kan, når det er relevant, også overveje at gøre brug af andre virksomheder i den offentlige og private sektor.
5. Ud over de i stk. 1 og 2 nævnte opgaver og inden for rammerne af dets mission bistår Det Europæiske GNSS-agentur Kommissionen med sin tekniske sagkundskab og alle oplysninger, som er nødvendige for udførelsen af dens opgaver i henhold til denne forordning, herunder for vurderingen af muligheden for at fremme og sikre anvendelsen af systemerne, der er omhandlet i artikel 12, stk. 2, litra e).
6. Udvalget høres om afgørelsen vedrørende uddelegering, der er nævnt i stk. 2 i denne artikel, efter rådgivningsproceduren i artikel 36, stk. 2. Europa-Parlamentet, Rådet og udvalget underrettes på forhånd om de uddelegeringsaftaler, der skal indgås mellem Unionen, repræsenteret ved Kommissionen, og Det Europæiske GNSS-agentur.
7. Europa-Parlamentet, Rådet og udvalget underrettes af Kommissionen om de foreløbige og endelige resultater af evalueringen af indkøbsudbuddene og de kontrakter med virksomheder i den private sektor, herunder oplysninger om underentrepriser.
Artikel 15
Den Europæiske Rumorganisations rolle
1. For etablerings- og ibrugtagningsfasen for Galileoprogrammet i artikel 3 stk. 3, litra c) indgår Kommissionen snarest muligt en uddelegeringsaftale med ESA, der udspecificerer sidstnævntes opgaver, navnlig for så vidt angår udformningen, udviklingen og indkøbet af systemet. Uddelegeringsaftalen med ESA indgås på grundlag af en afgørelse om uddelegering, der vedtages af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 58, stk. 1, litra c), i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.
Uddelegeringsaftalen fastlægger, i det omfang det er nødvendigt for udførelsen af de opgaver og budgetgennemførelsen, der uddelegeres, de almindelige vilkår for forvaltningen af de midler, der tildeles ESA, og navnlig de foranstaltninger, der skal gennemføres for så vidt angår udformning og indkøb af systemet, den relevante finansiering, forvaltningsprocedurer og tilsyns- og kontrolforanstaltninger, foranstaltninger i tilfælde af mangelfuld kontraktgennemførelse med hensyn til omkostninger, tidsplan og resultater samt regler for ejendomsret til alle materielle og immaterielle aktiver.
Tilsyns- og kontrolforanstaltningerne omfatter navnlig en foreløbig oversigt over forventede udgifter, systematiske oplysninger til Kommissionen om omkostningerne og tidsplanen og, i tilfælde af afvigelser mellem de planlagte budgetter, resultater og tidsplan, korrigerende indgreb, som skal sikre etablering af infrastrukturer inden for rammerne af de tildelte bevillinger.
2. Udvalget høres om afgørelsen vedrørende uddelegering, der er nævnt i stk. 1 i denne forordning, efter rådgivningsproceduren i artikel 36, stk. 2. Europa-Parlamentet, Rådet og udvalget underrettes på forhånd om den uddelegeringsaftale, der skal indgås mellem Unionen, repræsenteret ved Kommissionen, og ESA.
3. Kommissionen underretter Europa-Parlamentet, Rådet og udvalget om de foreløbige og endelige resultater af evalueringen af indkøbsudbuddene og de kontrakter med virksomheder i den private sektor, som ESA skal indgå, herunder oplysninger om underentrepriser.
4. I forbindelse med Galileo- og Egnosprogrammernes driftsfase, som er omhandlet i artikel 3, litra d) og artikel 4, behandler arbejdsaftalerne mellem Det Europæiske GNSS-agentur og ESA som omhandlet i artikel 14, stk. 4, ESA's rolle i denne fase og dens samarbejde med Det Europæiske GNSS-agentur, navnlig med hensyn til:
a)
udarbejdelse, udformning, tilsyn, udbud og validering inden for rammerne af udviklingen af fremtidige generationer af systemerne
b)
teknisk støtte inden for rammerne af drift og vedligeholdelse af den nuværende generation af systemerne.
Disse aftaler skal være i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og med foranstaltningerne, der er fastlagt af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 12, stk. 3.
5. Uden at det berører uddelegeringsaftalen og de arbejdsaftaler, der er nævnt i henholdsvis stk. 1 og 4, kan Kommissionen anmode ESA om teknisk sagkundskab og de oplysninger, der er nødvendige for udøvelsen af dens opgaver i henhold til denne forordning.
KAPITEL IV
ASPEKTER I FORBINDELSE MED UNIONENS ELLER MEDLEMSSTATERNES SIKKERHED
Artikel 16
Fælles aktion
I de tilfælde, hvor systemernes drift vil kunne berøre Unionens eller medlemsstaternes sikkerhed, anvendes de procedurer, der er fastlagt i fælles aktion 2004/552/FUSP.
Artikel 17
Anvendelse af reglerne om klassificerede oplysninger
Inden for denne forordnings anvendelsesområde:
a)
sikrer medlemsstaterne, at deres nationale sikkerhedsbestemmelser giver en grad af beskyttelse af EU-klassificerede informationer, der svarer til den, der er garanteret ved de sikkerhedsforskrifter som fastsat i bilaget til Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom og ved Rådets sikkerhedsforskrifter som fastsat i bilagene til Rådets afgørelse 2013/488/EU
b)
underretter medlemsstaterne straks Kommissionen om de i litra a) nævnte nationale sikkerhedsforskrifter
c)
må fysiske personer, der har bopæl i tredjelande, og juridiske personer, der er etableret i tredjelande, kun behandle klassificerede EU-oplysninger vedrørende Galileo- og Egnosprogrammerne, såfremt de i disse lande er omfattet af sikkerhedsforskrifter, der sikrer en grad af beskyttelse, der mindst svarer til den, der er garanteret ved de sikkerhedsforskrifter, som Kommissionen har fastsat i bilaget til afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom, og ved de sikkerhedsforskrifter, som Rådet har fastsat i bilagene til afgørelse 2013/488/EU. Ækvivalensen af sikkerhedsforskrifter, der anvendes i et tredjeland eller en international organisation, fastslås i en informationssikkerhedsaftale mellem Unionen og det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation i overensstemmelse med den i artikel 218 i TEUF fastsatte procedure og under hensyn til artikel 13 i afgørelse 2013/488/EU
d)
uden at foregribe artikel 13 i Rådets afgørelse 2013/488/EU og forskrifterne for industriel sikkerhed som anført i bilaget til Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom, kan en fysisk person eller en juridisk person, et tredjeland eller en international organisation få adgang til EU-klassificerede informationer, når det skønnes nødvendigt efter en konkret vurdering afhængig af disse oplysningers art og indhold, modtagerens need-to-know og Unionens interesse i videregivelsen.
KAPITEL V
OFFENTLIGE INDKØB
AFSNIT I
Generelle bestemmelser om offentlige indkøb under galileoprogrammets etablerings-, ibrugtagnings- og driftsfase samt egnosprogrammets driftsfase
Artikel 18
Generelle principper
Med forbehold af foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte Unionens væsentlige sikkerhedsinteresser eller den offentlige sikkerhed eller for at overholde Unionens eksportkontrolkrav, finder forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 anvendelse inden for rammerne af Galileoprogrammets etablerings-, ibrugtagnings- og driftsfase samt Egnosprogrammets driftsfase. Desuden finder følgende generelle principper også anvendelse inden for rammerne af Galileoprogrammets etablerings-, ibrugtagnings- og driftsfase samt Egnosprogrammets driftsfase: åben adgang og loyal konkurrence i hele den industrielle forsyningskæde, udbud på baggrund af gennemsigtig og rettidig information, klar meddelelse om gældende regler for offentlige indkøb, udvælgelses- og tildelingskriterier og andre relevante oplysninger, så der er lige vilkår for alle potentielle tilbudsgivere,
Artikel 19
Specifikke mål
Ved indkøbsproceduren forfølges følgende mål af de ordregivende myndigheder i deres udbud:
a)
fremme den bredeste og mest åbne deltagelse i hele Unionen af alle økonomiske aktører, navnlig nytilkomne og SMV'er, herunder ved at tilskynde tilbudsgiverne til at anvende underentrepriser
b)
undgå eventuelt misbrug af dominerende stilling og afhængighed af enkelte leverandører
c)
drage fordel af tidligere investeringer i den offentlige sektor og af de indhøstede erfaringer samt af virksomhedernes erfaringer og kompetencer, som bl.a. er erhvervet i Galileo og Egnosprogrammernes definitions-, udviklings-, validerings- og etablerings- og ibrugtagningsfaser, samtidig med at det sikres, at reglerne for konkurrencebaserede udbud overholdes.
d)
anvende flere leverandører, når det er hensigtsmæssigt, for at sikre en bedre overordnet kontrol med Galileo og Egnosprogrammerne, deres omkostninger og tidsplanen
e)
når det er hensigtsmæssigt, at tage hensyn til de samlede omkostninger i løbet af den nyttige livscyklus for produktet, tjenesten eller arbejdet, der er genstand for udbuddet.
AFSNIT 2
Særlige bestemmelser om offentlige indkøb under galileoprogrammets etablerings-, ibrugtagnings- og driftsfase samt egnosprogrammets driftsfase
Artikel 20
Sikring af rimelige konkurrencevilkår
Den ordregivende myndighed træffer de nødvendige foranstaltninger til sikring af ensartede konkurrencevilkår, når en virksomhed tidligere har deltaget i aktiviteter i tilknytning til aktiviteterne i udbuddet, og når dette:
a)
kan medføre betydelige fordele for denne virksomhed for så vidt angår intern viden og således kan skabe bekymring om overholdelse af princippet om ligebehandling eller
b)
påvirker de normale konkurrencevilkår eller den upartiskhed og objektivitet, som gælder ved tildeling eller opfyldelse af kontrakter.
Disse foranstaltninger må ikke forvride konkurrence eller bringe ligebehandling eller fortroligheden af indsamlede oplysninger om virksomhederne, deres forretningsforbindelser og omkostningsstruktur, i fare. I denne forbindelse tager foranstaltningerne hensyn til kontraktens art og bestemmelser.
Artikel 21
Informationssikkerhed
I forbindelse med kontrakter, der omhandler, kræver, og/eller indeholder klassificerede oplysninger, anfører den ordregivende myndighed i udbudsdokumenterne alle nødvendige foranstaltninger og krav med henblik på at sikre disse oplysningers sikkerhed på det krævede niveau.
Artikel 22
Forsyningssikkerhed
Den ordregivende myndighed specificerer i udbudsdokumenterne sine krav i forhold til forsyningssikkerhed og pålidelighed i levering af tjenester til gennemførelse af kontrakten.
Artikel 23
Kontrakter med betingede ordrer
1. Den ordregivende myndighed kan indgå en kontrakt med betingede ordrer.
2. En kontrakt med betingede ordrer består af en fast ordre, der ledsages af en budgetmæssig forpligtelse, som resulterer i et fast tilsagn om levering af de arbejder, leverancer eller tjenesteydelser, der gælder for denne ordre, og en eller flere ordrer, der både budgetmæssigt og gennemførelsesmæssigt er betingede. I udbudsdokumenterne redegøres for de elementer, der gælder for kontrakter med betingede ordrer. Heri defineres navnlig kontraktens genstand, pris eller grundlag for beregning heraf og bestemmelser vedrørende levering af arbejder, leverancer og tjenesteydelser for hver ordre.
3. Ydelserne i den faste del af kontrakten skal udgøre et samlet hele. Det samme gælder for ydelserne i forbindelse med hver betinget ordre, idet der tages hensyn til ydelserne i alle foregående ordrer.
4. Hver betinget ordre gennemføres på grundlag af en afgørelse truffet af den ordregivende myndighed, som meddeles kontrahenten i overensstemmelse med kontrakten. Hvis en betinget ordre bekræftes sent eller ikke bekræftes, kan kontrahenten, hvis det er fastsat i kontrakten og på de betingelser, der er fastsat heri, modtage godtgørelse i form af ventepenge eller skadeserstatning.
5. Når den ordregivende myndighed i forbindelse med en bestemt ordre konstaterer, at de i den pågældende ordre aftalte arbejder, leverancer eller tjenesteydelser ikke er gennemført, kan den kræve erstatning og ophæve kontrakten, hvis dette er fastsat i kontrakten og på de betingelser, der er fastsat heri.
Artikel 24
Kontrakter efter regning
1. Den ordregivende myndighed kan vælge en kontrakt, der helt eller delvist indgås efter regning, med en maksimal beløbsgrænse, og på de betingelser, der er fastsat i stk. 2.
Den pris, som skal betales for sådanne kontrakter, består af en godtgørelse af de samlede faktiske udgifter, som kontrahenten har afholdt i henhold til kontrakten, såsom udgifter til arbejdsløn, materialer, forbrugsmaterialer, anvendelse af udstyr og infrastrukturer, som kræves for at opfylde kontrakten. Til disse udgifter lægges enten et fast beløb, der dækker generalomkostninger og avancer eller et beløb, der dækker generalomkostninger, og en kontraktpræmie på basis af opfyldelse af mål med hensyn til resultater og overholdelse af tidsplanen.
2. Den ordregivende myndighed kan vælge en kontrakt, der helt eller delvist indgås efter regning, når det objektivt er umuligt præcist at angive en fast pris, og hvis det med rimelighed kan påvises, at en sådan fast pris ville blive unormalt høj på grund af usikkerhed i forbindelse med kontraktens gennemførelse af følgende årsager:
a)
kontrakten indeholder meget komplekse elementer eller omfatter anvendelse af ny teknologi, hvilket medfører betydelig teknisk usikkerhed, eller
b)
de aktiviteter, som aftalen vedrører, skal af operationelle årsager indledes uden forsinkelse, selv om det endnu ikke er muligt at fastsætte en fast og endelig pris, eftersom der foreligger betydelige usikkerhedsmomenter, eller kontraktens gennemførelse delvist afhænger af gennemførelsen af andre kontrakter.
3. Prisloftet i kontrakter, der helt eller delvist indgås efter regning, er det maksimale beløb, der kan udbetales. Det må kun overskrides i behørigt begrundede tilfælde, og hvis den ordregivende myndighed på forhånd har givet sit samtykke.
4. I udbudsdokumenterne vedrørende kontrakter, der helt eller delvist indgås efter regning, angives følgende:
a)
kontraktens art, dvs. at der er tale om en kontrakt, der helt eller delvist er indgået efter regning op til et prisloft
b)
i forbindelse med en kontrakt, der delvist indgås efter regning, hvilke kontraktelementer der er omfattet af en refusion efter regning
c)
prisloftet
d)
kriterier for tildeling, der navnlig skal gøre det muligt at vurdere rimeligheden af det samlede anslåede budget, hvilke omkostninger, der er støtteberettigede, reglerne for beregning af disse omkostninger og den avance, der er nævnt i det udbud, der skal evalueres
e)
den type tillæg, som i henhold til stk. 1 skal anvendes på udgifterne
f)
de bestemmelser og procedurer, der er afgørende for, om den bydendes anslåede omkostninger til kontraktens gennemførelse er støtteberettigede i overensstemmelse med principperne i stk. 5
g)
de regnskabsregler, som de bydende skal følge
h)
for kontrakter, der delvist er indgået efter regning, og som skal konverteres til kontrakter med en fast og endelig pris, parametrene for denne konvertering
5. Omkostninger, som er indgået af kontrahenten under gennemførelsen af en kontrakt, der helt eller delvist er indgået efter regning, er kun støtteberettigede, hvis de:
a)
reelt er afholdt i kontraktperioden, med undtagelse af omkostninger til udstyr, infrastrukturer og immaterielle anlægsaktiver, der er nødvendige for kontraktens gennemførelse, og hvor den samlede købsværdi vil kunne anses for at være støtteberettiget
b)
er anført i det samlede anslåede budget, eventuelt ændret ved tillægskontrakter til den oprindelige kontrakt
c)
er nødvendige for kontraktens gennemførelse
d)
er afholdt i forbindelse med kontraktens gennemførelse og kan tilskrives denne
e)
kan identificeres, kontrolleres og er registreret i kontrahentens regnskaber og fastlagt i overensstemmelse med de regnskabsstandarder, som er nævnt i udbudsbetingelserne og kontrakten
f)
opfylder kravene i den gældende skatte- og sociallovgivning
g)
ikke afviger fra betingelserne i kontrakten
h)
er rimelige og berettigede og overholder kravene til forsvarlig økonomisk forvaltning, navnlig med hensyn til sparsommelighed og produktivitet.
Kontrahenten er ansvarlig for registrering af sine omkostninger, korrekt bogføring og yderligere dokumentation til påvisning af, at de omkostninger, der kræves dækket, er i overensstemmelse med principperne i nærværende artikel. De omkostninger, som ikke kan begrundes af kontrahenten, er ikke støtteberettigede, og ansøgningen om godtgørelse afvises.
6. Den ordregivende myndighed er ansvarlig for følgende opgaver med henblik på at sikre, at kontrakter, der indgås efter regning, gennemføres korrekt:
a)
den fastsætter det mest realistiske prisloft og sikrer tilstrækkelig fleksibilitet, således at der kan tages hensyn til de tekniske usikkerhedsfaktorer
b)
den konverterer kontrakter, der delvist indgås efter regning, til fastpriskontrakter, så snart det under kontraktens gennemførelse er muligt at fastsætte en fast og endelig pris, og skal i denne forbindelse fastsætte parametrene for konvertering af kontrakter, der er indgået efter regning, til endelige fastpriskontrakter
c)
den vedtager tilsyns- og kontrolforanstaltninger, som navnlig omfatter en foreløbig oversigt over forventede udgifter
d)
den fastsætter passende principper, værktøjer og procedurer for gennemførelse af kontrakten, navnlig med henblik på at identificere og kontrollere, om de omkostninger, der er indgået af kontrahenten eller underkontrahenterne under gennemførelsen af kontrakten, er refusionsberettigede, og med henblik på anvendelse af tillægskontrakter til den pågældende kontrakt
e)
den kontrollerer, at kontrahenten og underkontrahenterne følger de regnskabsstandarder, som er nævnt i kontrakten, og kravet om at fremlægge regnskabsbilag med beviskraft
f)
den sikrer løbende under hele kontraktens gennemførelse, at de principper, værktøjer og procedurer, som er nævnt i litra d), er effektive.
Artikel 25
Tillægskontrakter
Den ordregivende myndighed og kontrahenterne kan ændre kontrakten ved et tillæg, når tillægget opfylder alle nedenstående betingelser:
a)
kontraktens genstand forbliver uændret
b)
den økonomiske ligevægt i kontrakten forstyrres ikke
c)
der indføres ikke betingelser, der, hvis de var fremgået af den oprindelige tildelingsprocedure, ville have gjort det muligt for andre tilbudsgivere end de oprindeligt antagne at deltage eller ville have gjort det muligt at acceptere et andet bud end det, som oprindeligt blev antaget.
Artikel 26
Underentreprise
1. Den ordregivende myndighed anmoder tilbudsgiveren om at give en del af kontrakten i underentreprise ved hjælp af konkurrencebaserede udbud på de relevante niveauer af underentreprise til andre virksomheder end dem, der tilhører tilbudsgiverens virksomhedsgruppe, navnlig til nytilkomne og SMV'er.
2. Den ordregivende myndighed udtrykker den krævede del af kontrakten, der skal gives i underentreprise, i en ramme fra en minimumsprocentsats til en maksimumsprocentsats. Den sikrer, at sådanne procentsatser står i rimeligt forhold til kontraktens mål og værdi, under hensyntagen til arten af den berørte erhvervssektor, og navnlig til konkurrenceniveauet og det erhvervsmæssige potentiale.
3. Angiver tilbudsgiveren i sit tilbud, at denne ikke agter at give nogen del af kontrakten i underentreprise eller give en del som er mindre end minimumsprocentsatsen i stk. 2 i underentreprise, meddeler tilbudsgiveren den ordregivende myndighed grundene hertil. Den ordregivende myndighed forelægger Kommissionen disse oplysninger.
4. Den ordregivende myndighed kan afvise de underentreprenører, som er udvalgt af tilbudsgiveren under proceduren for tildeling af hovedkontrakten eller af den valgte leverandør under udførelse af kontrakten. Myndigheden begrunder afvisningen skriftligt, som kun kan ske på grundlag af de kriterier, der fandt anvendelse ved udvælgelsen af tilbudsgiverne til hovedkontrakten.
KAPITEL VI
DIVERSE BESTEMMELSER
Artikel 27
Programmering
Kommissionen udarbejder et årligt arbejdsprogram i form af en plan for gennemførelsen af de foranstaltninger, som kræves for at opfylde de i artikel 2, stk. 4, fastsatte særlige mål for Galileoprogrammet, i overensstemmelse med de i artikel 3 fastlagte faser, samt de i artikel 2, stk. 5, fastsatte særlige mål for Egnosprogrammet. Det årlige arbejdsprogram skal også indeholde bestemmelser om finansiering af disse foranstaltninger.
Disse gennemførelsesforanstaltninger vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 36, stk. 3.
Artikel 28
Medlemsstaternes indsats
Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at Galileo og Egnosprogrammerne forløber tilfredsstillende, herunder foranstaltninger til at sikre beskyttelsen af jordstationer placeret på deres territorier, som mindst svarer til dem, der kræves til beskyttelse af europæiske kritiske infrastrukturer som omhandlet i Rådets direktiv 2008/114/EF (18). Medlemsstaterne træffer ikke foranstaltninger, der kunne være til skade for programmerne eller de i forbindelse med driften leverede tjenester, navnlig for så vidt angår kontinuiteten i driften af infrastrukturerne.
Artikel 29
Internationale aftaler
Unionen kan indgå aftaler med tredjelande og internationale organisationer inden for rammerne af Galileo og Egnosprogrammerne i overensstemmelse med proceduren i artikel 218 i TEUF.
Artikel 30
Teknisk bistand
Til udførelsen af de tekniske opgaver, som er omhandlet i artikel 12, stk. 2, kan Kommissionen anmode om den nødvendige tekniske bistand, navnlig med hensyn til kapaciteten og ekspertisen hos de kompetente nationale myndigheder på rumfartsområdet, eller bistand fra uafhængige eksperter og organer, der kan formidle analyser og uvildig rådgivning om Galileo og Egnosprogrammernes gennemførelse.
De enheder, ud over Kommissionen, som er involveret i den offentlige styring af programmerne, navnlig Det Europæiske GNSS-agentur og ESA, kan ligeledes gøre brug af samme tekniske bistand ved udførelsen af de opgaver, de har fået overdraget i henhold til nærværende forordning.
Artikel 31
Beskyttelse af personoplysninger og privatliv
1. Kommissionen sikrer, at personoplysninger og privatliv beskyttes i forbindelse med udformningen, etableringen og driften af systemerne, og at passende sikkerhedsforanstaltninger indarbejdes heri.
2. Enhver behandling af personoplysninger inden for rammerne af udførelsen af de opgaver og aktiviteter, der er omfattet af nærværende forordning, foregår i overensstemmelse med den relevante lovgivning om beskyttelse af personoplysninger, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (19) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF (20).
Artikel 32
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen træffer passende foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser i forbindelse med gennemførelse af foranstaltninger, der finansieres under denne forordning, beskyttes mod svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter ved hjælp af effektive kontroller og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af uberettiget udbetalte beløb og i givet fald via sanktioner, som er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning.
2. Kommissionen eller dens repræsentanter og Revisionsretten har revisionsbeføjelser på grundlag af bilag og kontrol på stedet i forhold til alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, der har modtaget EU-midler i henhold til nærværende forordning.
Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter bestemmelserne og procedurerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (21) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (22) foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering.
Uanset første og andet afsnit skal internationale aftaler, der er indgået med tredjelande og med internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter, der hidrører fra anvendelsen af denne forordning, indeholde bestemmelser, som udtrykkeligt giver Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage sådan revision og sådanne undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive beføjelser.
Artikel 33
Rapport til Europa-Parlamentet og Rådet
1. Kommissionen forestår gennemførelsen af denne forordning. Hvert år i forbindelse med fremlæggelsen af det foreløbige budgetforslag forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af Galileo og Egnosprogrammerne. Denne rapport skal indeholde alle oplysninger vedrørende programmerne, navnlig med hensyn til risikostyring, samlede omkostninger, årlige driftsomkostninger, indtægter, tidsplan og resultater som omhandlet i artikel 12, stk. 2, litra d) og oplysninger om, hvordan de uddelegeringsaftaler, der er indgået i henhold til artikel 14, stk. 2, og artikel 15, stk. 1, fungerer. Den skal omfatte:
a)
en oversigt over tildelingen og anvendelsen af midler, der er tildelt programmerne som omhandlet i artikel 7, stk. 4
b)
oplysninger om den strategi, som Kommissionen har brugt til at styre omkostningerne som omhandlet i artikel 9, stk. 6
c)
en vurdering af forvaltningen af intellektuelle ejendomsrettigheder
d)
en oversigt over gennemførelsen af projektstyringssystemer og -teknikker, herunder risikostyringssystemer og -teknikker, som er omhandlet i artikel 12, stk. 2, litra d)
e)
en evaluering af de foranstaltninger, der er truffet til at maksimere de socioøkonomiske fordele ved programmerne.
2. Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og Rådet om de foreløbige og endelige resultater af evalueringen af indkøbsudbuddene og de kontrakter med virksomheder i den private sektor, der gennemføres af Det Europæiske GNSS-agentur og ESA i henhold til henholdsvis artikel 14, stk. 7 og artikel 15, stk. 3.
Den skal også underrette Europa-Parlamentet og Rådet om:
a)
eventuelle omfordelinger af midler mellem udgiftskategorier i henhold til artikel 9, stk. 3
b)
enhver indvirkning, som anvendelsen af artikel 8, stk. 2, har på Galileo- og Egnosprogrammerne.
Artikel 34
Vurdering af anvendelsen af denne forordning
1. Kommissionen forelægger senest den 30. juni 2017 en vurderingsrapport om gennemførelsen af denne forordning for Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på en afgørelse om videreførelse, ændring eller opsættelse af de foranstaltninger, der er truffet i henhold til denne forordning, og som vedrører:
a)
realisering af målene for disse foranstaltninger, både for så vidt angår resultater og virkninger
b)
effektiv ressourceanvendelse
c)
europæisk merværdi.
I vurderingen undersøges desuden teknologiske udviklinger som vedrører systemerne, mulighederne for forenkling, intern og ekstern sammenhæng, den fortsatte relevans af alle mål samt foranstaltningernes bidrag til Unionens prioriterede mål om en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Den skal også tage hensyn til resultatet af evalueringerne af de tidligere foranstaltningers virkninger på lang sigt.
2. Vurderingen skal tage hensyn til de fremskridt, der gøres med hensyn til opfyldelsen af de særlige mål for Galileo- og Egnosprogrammet, jf. artikel 2, henholdsvis stk. 4 og 5, og omfatte resultatindikatorer som f.eks.:
a)
for Galileo og hvad angår:
i)
etablering og ibrugtagning af infrastruktur:
-
antallet og tilgængeligheden af operationelle satellitter og antallet af tilgængelige reservesatellitter på jorden sammenholdt med de planlagte satellitter, der er omhandlet i uddelegeringsaftalen
-
den faktiske tilgængelighed af jordinfrastrukturens elementer (som f.eks. jordstationer, kontrolcentre) sammenholdt med den planlagte tilgængelighed
ii)
serviceniveauet:
-
tjenestetilgængelighedskortet (service availability map) pr. tjeneste sammenholdt med tjenestedefinitionsdokumentet (service definition document)
iii)
omkostningerne:
-
omkostnings-resultat-indekset (cost performance index) per større udgiftspost i programmet baseret på en kvotient, der sammenholder de faktiske omkostninger med de budgetterede omkostninger
iv)
tidsplanen:
-
indeks for planlagte resultater (schedule performance index) for hver større post i programmet baseret på en sammenligning mellem de budgetterede omkostninger for udført arbejde og de budgetterede omkostninger for planlagt arbejde
v)
markedsniveauet:
-
markedstendens baseret på procentandelen af Galileo- og Egnosmodtagere i forhold til det samlede antal modtagermodeller i den markedsrapport, som udarbejdes af Det Europæiske GNSS-agentur, som omhandlet i artikel 14, stk. 1, litra c).
b)
for Egnos og hvad angår:
i)
dækningsudvidelsen:
-
fremskridtene i dækningsudvidelsen sammenholdt med den aftalte plan for dækningsudvidelsen
ii)
serviceniveauet:
-
tjenestetilgængelighedsindekset (service availability index) baseret på antallet af lufthavne med operationelle Egnosbaserede indflyvningsprocedurer sammenholdt med det samlede antal lufthavne med Egnosbaserede indflyvningsprocedurer
iii)
omkostningerne:
-
omkostningsresultatindekset (cost performance index) baseret på en kvotient, der sammenholder de reelle omkostninger med de budgetterede omkostninger
iv)
tidsplanen:
-
indeks for planlagte resultater (schedule performance index) baseret på en sammenligning mellem de budgetterede omkostninger for udført arbejde og de budgetterede omkostninger for planlagt arbejde.
3. De organer, der deltager i gennemførelsen af denne forordning, meddeler Kommissionen de oplysninger, som er nødvendige med henblik på opfølgning og evaluering af de pågældende foranstaltninger.
KAPITEL VII
DELEGATION OG GENNEMFØRELSESFORANSTALTNINGER
Artikel 35
Udøvelse af delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage de delegerede retsakter, jf. artikel 13, stk. 2, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra den 1. januar 2014.
3. Den i artikel 13, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 13, stk. 2, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 36
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011.
3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
4. Repræsentanter for Det Europæiske GNSS-agentur og ESA deltager i arbejdet i udvalget som observatører på vilkår, der fastsættes i udvalgets forretningsorden.
5. Internationale aftaler, der indgås af EU, jf. artikel 29, kan indeholde bestemmelser om, at repræsentanter for tredjelande eller internationale organisationer i givet fald kan deltage i arbejdet i udvalget på vilkår, der fastsættes i udvalgets forretningsorden.
6. Udvalget mødes regelmæssigt, helst fire gange årligt, helst kvartalsvis. Kommissionen forelægger en rapport om programmets forløb på hvert møde. Disse rapporter skal give et generelt overblik over programmets status og udvikling, navnlig med hensyn til risikostyring, omkostninger, tidsplan og resultater. Disse rapporter skal mindst én gang om året indeholde de resultatindikatorer, der er omhandlet i artikel 34, stk. 2.
KAPITEL VIII
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 37
Ophævelser
1. Forordning (EF) nr. 876/2002 og (EF) nr. 683/2008 ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.
2. Enhver foranstaltning, der træffes på grundlag af forordning (EF) nr. 876/2002 eller forordning (EF) nr. 683/2008, forbliver i kraft.
3. Henvisninger til den ophævede forordning (EF) nr. 683/2008 betragtes som henvisninger til nærværende forordning og læses i overensstemmelse med den i bilaget anførte sammenligningstabel.
Artikel 38
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 11. december 2013.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1285/2013,
annettu 11 päivänä joulukuuta 2013,
Euroopan satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 876/2002 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 683/2008 kumoamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ovat kuulleet alueiden komiteaa,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Eurooppalaisen satelliittinavigointipolitiikan tavoitteena on tarjota unionille kaksi satelliittinavigointijärjestelmää, jotka ovat Galileo-ohjelman mukaisesti perustettu järjestelmä ja EGNOS-järjestelmä, jäljempänä 'järjestelmät'. Nämä järjestelmät perustuvat Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin. Kumpikin infrastruktuuri muodostuu satelliiteista ja maa-asemien verkostosta.
(2)
Galileo-ohjelman tavoitteena on ensimmäisen sellaisen erityisesti siviilikäyttöön tarkoitetun satelliittinavigointi- ja -paikannusinfrastruktuurin perustaminen ja käyttö, joka soveltuu monien julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden käyttöön Euroopassa ja kaikkialla maailmassa. Galileo-ohjelman mukaisesti perustettu järjestelmä toimii muista olemassa olevista tai mahdollisesti perustettavista järjestelmistä riippumattomasti ja edistää siten muun muassa unionin strategista riippumattomuutta, kuten Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat painottaneet.
(3)
EGNOS-ohjelmalla pyritään parantamaan olemassa olevien maailmanlaajuisten satelliittinavigointijärjestelmien (global navigation satellite systems), jäljempänä 'GNSS-järjestelmät', avointen signaalien laatua sekä Galileo-ohjelman mukaisesti perustetun järjestelmän tarjoaman avoimen palvelun signaalien laatua sitten, kun ne ovat käytettävissä. EGNOS-ohjelman palvelujen olisi katettava ensisijaisesti jäsenvaltioiden alueet, jotka sijaitsevat maantieteellisesti Euroopassa ja joihin tätä asetusta sovellettaessa luetaan Azorit, Kanariansaaret ja Madeira.
(4)
Euroopan parlamentti, neuvosto, Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea ovat johdonmukaisesti ilmaisseet täyden tukensa Galileo- ja EGNOS-ohjelmille.
(5)
Koska Galileo- ja EGNOS-ohjelmat ovat pitkälle edenneessä kehittämisvaiheessa, jonka jälkeen seuraa järjestelmien käyttövaihe, tarvitaan erityinen oikeudellinen väline niiden tarpeita varten, erityisesti hallintotavan ja turvallisuuden osalta, jotta varmistetaan moitteeton varainhoito ja edistetään järjestelmien käyttöä.
(6)
Järjestelmät ovat infrastruktuureja, jotka on perustettu Euroopan laajuisiksi verkoiksi, joiden käyttö ulottuu laajalti jäsenvaltioiden kansallisten rajojen ulkopuolelle. Lisäksi näiden järjestelmien välityksellä tarjottavat palvelut myötävaikuttavat osaltaan monenlaiseen taloudelliseen ja sosiaaliseen toimintaan, myös Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseen liikenne-, televiestintä- ja energiainfrastruktuurien alalla.
(7)
Galileo- ja EGNOS-ohjelmat ovat teollisuuspolitiikan väline ja osa Eurooppa 2020 -strategiaa, kuten on esitetty 17 päivänä marraskuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa "Globalisaation aikakauden yhdennetty teollisuuspolitiikka - Kilpailukyky ja kestävyys keskeiselle sijalle". Niihin viitataan myös 4 päivänä huhtikuuta 2011 annetussa komission tiedonannossa "Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa". Nämä ohjelmat tuottavat unionin taloudelle ja kansalaisille monenlaisia etuja, joiden yhteenlasketun arvon on arvioitu olevan noin 130 miljardia euroa ajanjaksolla 2014-2034.
(8)
Satelliittinavigointijärjestelmiä käytetään yhä enemmän yhä useammilla talouden aloilla, erityisesti liikenteessä, televiestinnässä, maataloudessa ja energia-alalla. Viranomaiset voivat myös hyötyä näistä järjestelmistä useilla aloilla, kuten pelastuspalveluissa, poliisitoiminnassa, kriisinhallinnassa ja rajavalvonnassa. Satelliittinavigoinnin käytön kehittämisestä on valtaisa hyöty taloudelle, yhteiskunnalle ja ympäristölle. Tällaiset sosioekonomiset hyödyt voidaan jakaa kolmeen pääluokkaan: avaruusalan markkinoiden kasvun tuottama välitön hyöty, GNSS-sovellusten ja -palvelujen tuotantoketjun loppupään markkinoiden kasvun tuottama välitön hyöty sekä välillinen hyöty, joka seuraa uusien sovellusten syntymisestä muilla aloilla tai teknologian siirrosta muille aloille, jolloin luodaan uusia markkinamahdollisuuksia muilla aloilla, kasvatetaan koko toimialan tuottavuutta ja tuotetaan yleistä hyötyä vähentämällä ympäristön pilaantumista tai kohentamalla turvallisuutta ja käyttövarmuutta.
(9)
Siksi on tärkeää, että unioni tukee näihin järjestelmiin perustuvien sovellusten ja palvelujen kehittämistä. Näin mahdollistetaan se, että unionin kansalaiset voivat hyötyä järjestelmistä, ja varmistetaan, että yleinen luottamus Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin säilyy. GNSS-sovellusten kehittämiseen liittyvän tutkimus- ja innovointitoiminnan rahoitusvälineeksi soveltuu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (2) perustettu tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma ('Horisontti 2020 -ohjelma'). Tämän asetuksen mukaisesti Galileo- ja EGNOS-ohjelmille kohdennetuista varoista olisi kuitenkin rahoitettava tutkimus- ja kehitystoimien tarkoin määrätty alkuvaihe, joka koskee perustekijöitä, kuten Galileo-järjestelmää tukevia piirisarjoja tai vastaanottimia, jotka helpottavat sovellusten kehittämistä talouden eri aloilla. Tällainen rahoitus ei kuitenkaan saisi vaarantaa ohjelmien mukaisesti perustetun infrastruktuurin käyttöönottoa tai käyttöä.
(10)
Koska satelliittinavigointia käytetään yhä enemmän monilla eri toimialoilla, palvelujen tarjoamisen keskeytyminen voisi aiheuttaa nyky-yhteiskunnassa huomattavaa vahinkoa ja tappioita monille talouden toimijoille. Lisäksi satelliittinavigointijärjestelmät ovat strategisen luonteensa vuoksi kriittisiä infrastruktuureja, jotka voivat olla alttiina väärinkäytölle. Näillä tekijöillä saattaa olla vaikutusta unionin, sen jäsenvaltioiden ja sen kansalaisten turvallisuuteen. Turvallisuusvaatimukset olisi siksi otettava vakiintuneiden käytäntöjen mukaisesti huomioon Galileo- ja EGNOS-ohjelmien mukaisesti perustettavien infrastruktuurien suunnittelussa, toteuttamisessa ja käytössä.
(11)
Galileo-ohjelmaan sisältyy määrittelyvaihe, joka on jo saatettu päätökseen, kehittämis- ja validointivaihe, joka päättyy vuonna 2013, rakennus- ja käyttöönottovaihe, joka alkoi vuonna 2008 ja jonka on määrä päättyä vuonna 2020, sekä käyttövaihe, joka olisi tarkoitus aloittaa vaiheittain vuodesta 2014-2015, niin että koko järjestelmä on täysin toimintavalmis vuonna 2020. Järjestelmän ensimmäiset neljä satelliittia on rakennettu ja laukaistu kiertoradalleen kehittämis- ja validointivaiheen aikana, ja koko satelliittien ryhmä olisi saatava paikoilleen rakennus- ja käyttöönottovaiheen aikana; järjestelmää olisi täydennettävä käyttövaiheen aikana. Järjestelmään liittyvää maassa sijaitsevaa infrastruktuuria olisi kehitettävä ja käytettävä tämän mukaisesti.
(12)
EGNOS-ohjelma on ollut käyttövaiheessa siitä lähtien, kun sen avoin palvelu julistettiin toimintavalmiiksi lokakuussa 2009 ja ihmishengen turvaava "safety of life" -palvelu maaliskuussa 2011. EGNOS-järjestelmän tarjoamien palvelujen maantieteellinen peittoalue voitaisiin teknisten ja rahoitusrajoitteiden sallimissa rajoissa ja kansainvälisten sopimusten perusteella laajentaa myös muualle maailmaan ja varsinkin ehdokasvaltioiden, yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan osallistuvien kolmansien maiden ja Euroopan naapuruuspolitiikan soveltamisalaan kuuluvien maiden alueille. Tätä laajentamista maailman muille alueille ei olisi kuitenkaan rahoitettava talousarviomäärärahoista, jotka on kohdennettu Galileo- ja EGNOS-ohjelmille neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (3) nojalla, eikä sen olisi viivästytettävä peittoalueen ulottamista jäsenvaltioiden alueille, jotka maantieteellisesti sijaitsevat Euroopassa.
(13)
Galileo-ohjelman ihmishengen turvaavan palvelun alkuperäistä suunnitelmaa, josta säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 683/2008 (4), on mukautettu, jotta voidaan varmistaa sen yhteentoimivuus muiden GNSS-järjestelmien kanssa, täyttää tehokkaasti ihmishengen turvaavan palvelun käyttäjien tarpeet sekä vähentää vaadittavan infrastruktuurin monimutkaisuutta, riskejä ja kustannuksia.
(14)
Jotta EGNOS-ohjelman ihmishengen turvaavaa palvelua alettaisiin käyttää mahdollisimman paljon, se olisi tarjottava perimättä suoria käyttäjämaksuja. Galileo-ohjelman julkisesti säännelty palvelu (PRS-palvelu) olisi myös tarjottava maksutta seuraaville, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1104/2011/EU (5) tarkoitetuille PRS-palveluun osallistujille: jäsenvaltiot, neuvosto, komissio, Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) ja asianmukaisesti valtuutetut unionin virastot. Maksuttomuuden ei pitäisi katsoa vaikuttavan päätöksen N:o 1104/2011/EU säännöksiin, jotka koskevat PRS-vastuuviranomaisen toimintakustannuksia.
(15)
Jotta tarjottuja palveluja voitaisiin käyttää parhaalla mahdollisella tavalla, Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin perustuvien järjestelmien, verkkojen ja palvelujen olisi oltava yhteensopivia ja yhteentoimivia keskenään ja mahdollisuuksien mukaan myös muiden satelliittinavigointijärjestelmien ja perinteisten navigointikeinojen kanssa, jos tällaisesta yhteensopivuudesta ja yhteentoimivuudesta määrätään kansainvälisessä sopimuksessa, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta strategisen riippumattomuuden tavoitteeseen.
(16)
Koska perusperiaatteena on, että unioni vastaa Galileo- ja EGNOS-ohjelmien rahoituksesta kokonaisuudessaan, on aiheellista säätää, että unioni on kaiken ohjelmissa luodun tai kehitetyn aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistaja. Jotta voitaisiin täysin kunnioittaa kaikkia omistajuuteen liittyviä perusoikeuksia, olisi sovittava tarvittavista järjestelyistä nykyisten omistajien kanssa, erityisesti infrastruktuurien olennaisten osien ja niiden turvallisuuden osalta. Aineettoman omaisuuden omistamista koskevat tämän asetuksen säännökset eivät kata aineettomia oikeuksia, joita ei voida siirtää asiaa koskevien kansallisten lakien mukaisesti. Tällainen unionin omistajuus ei saisi rajoittaa unionin mahdollisuutta antaa tämän asetuksen mukaisesti ja silloin, kun se katsotaan tapauskohtaisen arvioinnin perusteella asianmukaiseksi, tämä omaisuus kolmansien osapuolten käyttöön tai luovuttaa se. Unionin olisi erityisesti voitava siirtää Galileo- ja EGNOS-ohjelmien mukaisesti tehtävästä työstä johtuvien teollis- ja tekijänoikeuksien omistus- tai käyttöoikeuden kolmansille osapuolille. Jotta satelliittinavigoinnin pääsy markkinoille helpottuisi, on aiheellista varmistaa, että kolmannet osapuolet voivat käyttää erityisesti Galileo- ja EGNOS-ohjelmista johtuvia ja unionin omistamia teollis- ja tekijänoikeuksia optimaalisesti, myös sosioekonomisella tasolla.
(17)
Omistajuutta koskevat tämän asetuksen säännökset eivät vaikuta Galileo- ja EGNOS-ohjelmien ulkopuolella luotuun tai kehitettyyn omaisuuteen. Tällaisella omaisuudella saattaisi kuitenkin joissain tapauksissa olla merkitystä Galileo- ja EGNOS-ohjelmien toteutuksen kannalta. Jotta edistetään uuden teknologian kehittämistä Galileo- ja EGNOS-ohjelmien ulkopuolella, komission olisi kannustettava kolmansia osapuolia ilmoittamaan sille tällaisesta aineettomasta omaisuudesta ja tarvittaessa neuvoteltava omaisuuden asianmukaisesta käytöstä tapauksissa, joissa se olisi ohjelmien kannalta hyödyllistä.
(18)
Unionin olisi rahoitettava kokonaan Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaihe sekä käyttövaihe ja EGNOS-ohjelman käyttövaihe. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (6) mukaisesti jäsenvaltioilla olisi kuitenkin oltava mahdollisuus antaa Galileo- ja EGNOS-ohjelmille lisävaroja tai luontoissuorituksia asianmukaisten sopimusten perusteella rahoittaakseen kyseisten jäsenvaltioiden mahdollisiin erityistavoitteisiin liittyviä lisäelementtejä. Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen olisi myös voitava osallistua ohjelmien rahoittamiseen.
(19)
Jotta voidaan varmistaa Galileo- ja EGNOS-ohjelmien jatkuvuus ja vakaus sekä ottaa huomioon niiden eurooppalainen ulottuvuus ja niiden luontainen unionin tason lisäarvo, tarvitaan riittävästi rahoitussuunnittelukaudesta toiseen jatkuvaa rahoitusta. On myös tarpeen ilmoittaa määrä, joka tarvitaan 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä ajanjaksona Galileo-ohjelman rakennusvaiheen loppuun saattamiseen ja Galileo- ja EGNOS-ohjelmien käyttövaiheiden rahoittamiseen.
(20)
Asetuksella (EU, Euratom) N:o 1311/2013 osoitetaan enintään 7 071,73 miljoonaa euroa käypinä hintoina Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin liittyvien toimien rahoittamiseen 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana. Tämä kokonaismäärä olisi selvyyden vuoksi ja kustannusten hallitsemiseksi jaettava eri ryhmiin. Joustavuuden edistämiseksi ja ohjelmien sujuvan toteutuksen varmistamiseksi komission olisi kuitenkin voitava kohdentaa varoja uudelleen menoluokasta toiseen. Ohjelmien toimiin olisi sisällytettävä myös järjestelmien ja niiden käytön suojaaminen, satelliittien laukaisu mukaan lukien. Tältä osin Galileo- ja EGNOS-ohjelmille varatusta talousarviosta voitaisiin rahoittaa osa sellaisten palvelujen, joilla kyseinen suojaaminen voidaan varmistaa, kustannuksista, siinä määrin kuin varoja on käytettävissä tiukan kustannustenhallinnan tuloksena ja asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2013 vahvistetun enimmäismäärän rajoissa. Tällainen rahoitusosuus olisi käytettävä vain tietojen ja palvelujen tuottamiseen eikä infrastruktuurin hankintaan. Tässä asetuksessa vahvistetaan Galileo- ja EGNOS-ohjelmien jatkamista varten rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on pidettävä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivän joulukuuta 2013 tehdyn toimielinten sopimuksen (7) 17 kohdan mukaisena ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
(21)
Tässä asetuksessa olisi määritettävä toimet, joille myönnetään Galileo- ja EGNOS-ohjelmille vuosiksi 2014-2020 kohdennettuja unionin talousarviomäärärahoja. Tällaisia määrärahoja olisi myönnettävä pääasiassa Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheeseen liittyviin toimiin, kyseisen vaiheen hallinnointi- ja seurantatoimet mukaan luettuina, ja Galileo-ohjelmaan perustuvan järjestelmän käyttöön, mukaan lukien tämän ohjelman käyttövaihetta edeltävät ja valmistelevat toimet, sekä EGNOS-järjestelmän käyttöön liittyviin toimiin. Lisäksi rahoitusta olisi myönnettävä tiettyihin muihin Galileo- ja EGNOS-ohjelmien hallinnoinnin ja niiden tavoitteiden toteuttamisen kannalta välttämättömiin toimiin, erityisesti tukeen tutkimus- ja kehitystoiminnalle, joka koskee perustekijöitä, kuten Galileo-järjestelmää tukevia piirisarjoja tai -vastaanottimia, mukaan lukien tarvittaessa paikannuksessa ja integriteetin valvonnassa käytettävät ohjelmistomoduulit. Nämä tekijät muodostavat rajapinnan infrastruktuurien tarjoamien palvelujen ja tuotantoketjun loppupään sovellusten välillä ja helpottavat sovellusten kehittämistä talouden eri aloilla. Niiden kehittäminen vauhdittaa sosioekonomisten hyötyjen maksimointia, sillä se helpottaa tarjottujen palvelujen tuloa markkinoille. Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomus noudatetusta kustannustenhallintastrategiasta.
(22)
On tärkeää todeta, että järjestelmien investointi- ja käyttökustannusarvioissa ajanjaksolle 2014-2020 ei oteta huomioon ennakoimattomia rahoitusvelvoitteita, joita saattaa koitua unionin hoidettavaksi, eikä etenkään velvoitteita, jotka liittyvät palvelujen suorittamisesta tai järjestelmien kuulumisesta unionin omistukseen aiheutuvaan vastuuseen, etenkin järjestelmien toimintahäiriön sattuessa. Komissio tekee erillisen analyysin näistä velvoitteista.
(23)
On myös syytä huomata, että tässä asetuksessa kaavaillut talousarviovarat eivät kata Horisontti 2020 -ohjelmalle osoitetuista varoista rahoitettavia toimia, joita voivat olla järjestelmiin perustuvien sovellusten kehittämistoimet. Tällaisilla toimilla voidaan optimoida Galileo- ja EGNOS-ohjelmien puitteissa tarjottavien palvelujen käyttö, varmistaa unionin tekemille investoinneille hyvä vastine sosiaalisina ja taloudellisina etuina ja parantaa satelliittinavigointiteknologiaan liittyvää osaamista unionin yrityksissä. Komission olisi varmistettava avoimuus ja selkeys ohjelmien eri osa-alueiden rahoittamiseen käytettävien rahoituslähteiden suhteen.
(24)
Järjestelmien tuottamat tulot, joita saadaan erityisesti Galileo-ohjelman mukaisesti perustetun järjestelmän tarjoamasta kaupallisesta palvelusta, olisi tuloutettava unionille, jotta aiemmat investoinnit saadaan osittain takaisin, ja nämä tulot olisi käytettävä Galileo- ja EGNOS-ohjelmien tavoitteiden tukemiseen. Lisäksi kaikkiin yksityisen sektorin tahojen kanssa tehtäviin sopimuksiin voitaisiin sisällyttää tulojen jakamista koskeva järjestely.
(25)
Jotta vältyttäisiin kustannusylityksiltä ja viivästyksiltä, jotka ovat haitanneet Galileo- ja EGNOS-ohjelmien edistymistä viime vuosina, on tarpeen lisätä ponnisteluja ylimääräisiä kustannuksia ja/tai viivästyksiä aiheuttavien riskien hallitsemiseksi, kuten on pyydetty 8 päivänä kesäkuuta 2011 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa "Eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien väliarviointi: täytäntöönpanon arviointi, tulevaisuuden haasteet ja rahoituskehys" (8) ja 31 päivänä maaliskuuta 2011 annetuissa neuvoston päätelmissä ja kuten on todettu 29 päivänä kesäkuuta 2011 annetussa komission tiedonannossa "Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio".
(26)
Galileo- ja EGNOS-ohjelmien moitteeton julkinen hallinnointi edellyttää toisaalta selkeää vastuun- ja tehtävänjakoa komission, Euroopan GNSS-viraston ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) välillä ja toisaalta hallinnoinnin asteittaista mukauttamista järjestelmien käyttöön liittyvien tarpeiden mukaisesti.
(27)
Koska komissio edustaa unionia, joka periaatteessa vastaa yksin Galileo- ja EGNOS-ohjelmien rahoittamisesta ja on järjestelmien omistaja, komission olisi oltava vastuussa ohjelmien etenemisestä ja niiden yleisestä valvonnasta. Sen olisi hallinnoitava ohjelmille tämän asetuksen mukaisesti osoitettuja varoja, valvottava kaikkien ohjelmiin sisältyvien toimien toteuttamista ja varmistettava selkeä vastuun- ja tehtävänjako erityisesti Euroopan GNSS-viraston ja ESAn välillä. Näin ollen on tarpeen osoittaa komissiolle sen yleisiin velvollisuuksiin liittyvien tehtävien ja sille tämän asetuksen nojalla kuuluvien muiden tehtävien lisäksi tiettyjä erityistehtäviä. Jotta eri osapuolten resursseja ja osaamista voitaisiin hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla, komission olisi voitava siirtää tiettyjä tehtäviä tehtävien siirtoa koskevilla sopimuksilla asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti.
(28)
Kun otetaan huomioon Galileo- ja EGNOS-järjestelmien maassa sijaitsevan infrastruktuurin merkitys ja sen vaikutus järjestelmien turvallisuuteen, infrastruktuurin sijainnin määrittämisen olisi oltava yksi komissiolle annettavista erityistehtävistä. Järjestelmien maassa sijaitsevan infrastruktuurin rakentamisessa ja käyttöönotossa olisi edelleen meneteltävä avoimesti ja läpinäkyvästi. Tällaisen infrastruktuurin sijoituspaikka olisi määritettävä ottaen huomioon maassa sijaitsevan infrastruktuurin optimaaliseen maantieteelliseen jakautumiseen liittyvät maantieteelliset ja tekniset rajoitukset ja mahdolliset asianomaisiin tehtäviin soveltuvat olemassa olevat laitteistot ja laitteet sekä varmistettava kunkin maa-aseman turvallisuustarpeiden ja kunkin jäsenvaltion kansallisten turvallisuusvaatimusten noudattaminen.
(29)
Euroopan GNSS-virasto on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 912/2010 (9) Galileo- ja EGNOS-ohjelmien tavoitteiden saavuttamiseksi sekä huolehtimaan tietyistä näiden ohjelmien etenemiseen liittyvistä tehtävistä. Se on unionin virasto, joka on asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 tarkoitettu elin ja jota koskevat unionin virastoihin sovellettavat velvollisuudet. Sille olisi osoitettava tiettyjä tehtäviä, jotka liittyvät ohjelmien turvallisuuteen ja viraston mahdolliseen nimittämiseen PRS-vastuuviranomaiseksi. Sen olisi osaltaan tehtävä järjestelmiä tunnetuksi ja markkinoitava niitä, myös luomalla yhteyksiä Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin sisältyvien palvelujen käyttäjiin ja potentiaalisiin käyttäjiin, ja sen olisi kerättävä tietoja näiden tarpeista ja satelliittinavigointimarkkinoiden kehityksestä. Lisäksi sen olisi hoidettava tehtävät, joita komissio siirtää sille yhdellä tai useammalla tehtävien siirtoa koskevalla sopimuksella, joiden kohteena on muita ohjelmiin liittyviä erityistehtäviä, erityisesti järjestelmien käyttövaiheisiin liittyviä tehtäviä, mukaan lukien ohjelmien operatiivinen hallinnointi, sovellusten ja palvelujen edistäminen satelliittinavigointimarkkinoilla sekä ohjelmiin liittyvien perustekijöiden kehittämisen edistäminen. Jotta komissio voisi unionin edustajana käyttää valvontaan liittyvää valtaansa täysimääräisesti, tehtävien siirtoa koskeviin sopimuksiin olisi sisällyttävä yleiset ehdot, joiden mukaisesti Euroopan GNSS-virastolle osoitettuja varoja hallinnoidaan.
Vastuu Galileo- ja EGNOS-ohjelmien operatiiviseen hallinnointiin liittyvistä tehtävistä ja niiden käytöstä olisi siirrettävä Euroopan GNSS-virastolle vähittäin, ja sen edellytyksenä olisi oltava tehtävien luovuttamista koskevan asianmukaisen tarkastelun saattaminen onnistuneesti päätökseen ja Euroopan GNSS-viraston valmius ottaa tällaiset tehtävät vastaan, jotta voidaan turvata ohjelmien jatkuvuus. EGNOS-ohjelman osalta tehtävät olisi siirrettävä 1 päivänä tammikuuta 2014, ja Galileo-ohjelman osalta siirtämisen odotetaan tapahtuvan vuonna 2016.
(30)
Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaihetta varten unionin olisi tehtävä ESAn kanssa tehtävien siirtoa koskeva sopimus, jossa vahvistetaan ESAn tehtävät kyseisessä vaiheessa. Komission olisi unionin edustajana pyrittävä kaikin tavoin tekemään tämä tehtävien siirtoa koskeva sopimus kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen soveltamispäivästä. Jotta komissio voisi käyttää valvontaan liittyvää valtaansa täysimääräisesti, tehtävien siirtoa koskevaan sopimukseen olisi sisällyttävä yleiset ehdot, joiden mukaisesti ESAlle osoitettuja varoja hallinnoidaan. Unionin kokonaan rahoittamien toimien osalta tällaisilla ehdoilla olisi varmistettava valvonnan taso, joka on verrattavissa valvontaan, jota vaadittaisiin, jos ESA olisi unionin virasto.
(31)
Galileo- ja EGNOS-ohjelmien käyttövaihetta varten Euroopan GNSS-viraston olisi sovittava ESAn kanssa käytännön järjestelyistä, jotka koskevat ESAn tehtäviä järjestelmien tulevien sukupolvien kehittämisen ja olemassa olevan sukupolven järjestelmille annettavan teknisen tuen osalta. Näiden järjestelyjen olisi oltava asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisia. Järjestelyjen ei pitäisi kattaa ESAn tehtävää tutkimukseen ja teknologiaan liittyvien toimien osalta eikä Galileo- ja EGNOS-ohjelmien mukaisesti perustettuihin infrastruktuureihin liittyvän kehitys- ja tutkimustoiminnan varhaisia vaiheita. Tällaiset toimet olisi rahoitettava erillään ohjelmille varatusta talousarviosta, esimerkiksi Horisontti 2020 -ohjelmalle osoitetuilla varoilla.
(32)
Vastuu Galileo- ja EGNOS-ohjelmien etenemisestä käsittää vastuun ohjelmien sekä niihin kuuluvien järjestelmien ja niiden käytön turvallisuudesta. Lukuun ottamatta tapauksia, joissa sovelletaan neuvoston yhteistä toimintaa 2004/552/YUTP (10), jota on tarkistettava Galileo- ja EGNOS-ohjelmien ja niiden hallintotavan muutosten sekä Lissabonin sopimuksesta johtuvien Euroopan unionista tehtyä sopimusta sekä Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta koskevien muutosten huomioon ottamiseksi, vastuu turvallisuudesta kuuluu komissiolle, vaikka tietyt turvallisuutta koskevat tehtävät siirretään Euroopan GNSS-virastolle. Komissio vastaa sellaisten järjestelmien perustamisesta, joilla voidaan varmistaa asianmukainen koordinointi turvallisuuskysymyksistä vastaavien eri tahojen välillä.
(33)
Tätä asetusta sovellettaessa komission olisi turvallisuusasioissa kuultava asiaankuuluvia jäsenvaltioiden turvallisuusasiantuntijoita.
(34)
Kun otetaan huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon erityisasiantuntemus ja sen säännölliset yhteydet kolmansien maiden viranomaisiin ja kansainvälisiin järjestöihin, sitä voidaan pitää sopivana avustamaan komissiota sille ulkosuhteiden alalla kuuluvien, järjestelmien ja Galileo- ja EGNOS-ohjelmien turvallisuutta koskevien tiettyjen tehtävien hoidossa neuvoston päätöksen 2010/427/EU (11) mukaisesti. Komission olisi varmistettava, että Euroopan ulkosuhdehallinto osallistuu täysimääräisesti sen toimiin turvallisuuteen liittyvien tehtävien täytäntöönpanossa ulkosuhteiden alalla. Tätä varten Euroopan ulkosuhdehallinnolle olisi tarjottava kaikki tarvittava tekninen tuki.
(35)
Jotta varmistetaan tietojen turvallinen välittäminen, tämän asetuksen soveltamisalalla asiaa koskevilla turvallisuussäännöksillä olisi turvattava vähintään vastaava EU-turvallisuusluokiteltujen tietojen suoja kuin komission päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (12) liitteessä esitetyillä turvallisuussäännöillä ja neuvoston päätöksen 2013/488/EU (13) liitteissä olevilla neuvoston turvallisuussäännöillä. Kunkin jäsenvaltion olisi varmistettava, että sen kansallisia turvallisuussäännöksiä sovelletaan kaikkiin sen alueella asuviin luonnollisiin henkilöihin ja kaikkiin sen alueelle sijoittautuneisiin oikeushenkilöihin, jotka käsittelevät Galileo- ja EGNOS-ohjelmia koskevia EU-turvallisuusluokiteltuja tietoja. ESAn turvallisuussääntöjen ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 15 päivänä kesäkuuta 2011 antamassa päätöksessä (14) annettujen turvallisuussääntöjen olisi katsottava vastaavan päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom liitteessä esitettyjä turvallisuussääntöjä ja päätöksen 2013/488/EU liitteissä esitettyjä neuvoston turvallisuussääntöjä.
(36)
Tämä asetus ei rajoita niiden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti annettujen olemassa olevien ja tulevien sääntöjen soveltamista, jotka koskevat asiakirjojen saamista tutustuttaviksi. Lisäksi tämän asetuksen ei olisi katsottava velvoittavan jäsenvaltioita jättämään huomiotta valtiosääntönsä mukaisia vaatimuksia oikeudesta tutustua asiakirjoihin.
(37)
Kun kohdennetaan Galileo- ja EGNOS-ohjelmille osoitettuja unionin varoja, jotka muodostavat enimmäismäärän, jota komission ei olisi ylitettävä, olisi noudatettava tehokkaita julkisia hankintamenettelyjä ja erityisesti olisi neuvoteltava sopimuksia, joilla varmistetaan resurssien optimaalinen käyttö, tyydyttävät palvelut, ohjelmien sujuva toteutus, hyvä riskien hallinta ja pysyminen ehdotetussa aikataulussa. Asianomaisen hankintaviranomaisen olisi pyrittävä kaikin tavoin täyttämään nämä vaatimukset.
(38)
Koska Galileo- ja EGNOS-ohjelmat rahoitetaan pääsääntöisesti unioni varoin, näiden ohjelmien mukaisesti tehtävissä julkisissa hankinnoissa olisi noudatettava julkisia hankintoja koskevia unionin sääntöjä ja pyrittävä ennen kaikkea saamaan paras vastine rahalle, hallitsemaan kustannuksia, minimoimaan riskejä, parantamaan tehokkuutta ja vähentämään riippuvuutta yksittäisistä toimittajista. Olisi varmistettava vapaa osallistuminen ja terve kilpailu koko toimitusketjussa ja tarjottava tasapuoliset osallistumismahdollisuudet toimialan toimijoille kaikilla tasoilla, mukaan lukien erityisesti uudet osallistujat ja pienet ja keskisuuret yritykset, jäljempänä 'pk-yritykset'. Olisi vältettävä mahdollista hallitsevan aseman väärinkäyttöä ja pitkäaikaista riippuvuutta yksittäisistä toimittajista. Jotta voidaan vähentää ohjelmiin liittyviä riskejä, välttää riippuvuutta yksittäisistä toimittajista sekä varmistaa ohjelmien ja niiden kustannusten ja aikataulujen parempi yleinen hallinta, olisi käytettävä tapauksen mukaan useita eri toimittajia. Lisäksi olisi turvattava Euroopan teollisuuden kehitys ja edistettävä sitä kaikilla satelliittinavigointiin liittyvillä aloilla niiden kansainvälisten sopimusten mukaisesti, joiden osapuoli unioni on. Riskiä siitä, että sopimuksen täytäntöönpano on puutteellista tai että sopimusta ei panna täytäntöön, olisi rajoitettava mahdollisimman paljon. Tätä varten toimeksisaajien olisi osoitettava luotettavuutensa sopimusten täytäntöönpanossa sekä tehtyjen sitoumusten että sopimuksen keston osalta. Hankintaviranomaisten olisi sen vuoksi aina tarpeen mukaan yksilöitävä toimitusten ja palvelujen tarjoamisen luotettavuutta koskevat vaatimukset.
Arkaluonteisten tavaroiden ja palvelujen hankinnoissa hankintaviranomaiset voivat asettaa näille hankinnoille erityisvaatimuksia, erityisesti tietoturvallisuuden varmistamiseksi. Unionin toimialojen olisi voitava tukeutua unionin ulkopuolisiin toimittajiin tiettyjen komponenttien ja palvelujen hankkimiseksi, kun tällä osoitetaan olevan merkittäviä hyötyjä laadun ja kustannusten kannalta, ottaen kuitenkin huomioon ohjelmien strateginen luonne sekä unionin turvallisuutta ja vientivalvontaa koskevat vaatimukset. Olisi hyödynnettävä julkisen sektorin investointeja ja toimialan kokemusta ja osaamista, myös ohjelmien määrittely-, kehittämis- ja validointivaiheissa hankittua, mutta varmistettava samalla, ettei kilpailutussääntöjen noudattamista vaaranneta.
(39)
Jotta voidaan paremmin arvioida hankinnan kohteena olevan tuotteen, palvelun tai työn kokonaiskustannuksia, mukaan lukien pitkän aikavälin toimintakustannukset, hankinnan aikana olisi aina, kun se on tarkoituksenmukaista, otettava huomioon hankinnan kohteena olevan tuotteen, palvelun tai työn koko elinkaaren aikana muodostuvat kokonaiskustannukset käyttäen kustannustehokkuuteen perustuvaa arviointimallia, kuten elinkaarilaskentaa, kun hankintoja suoritetaan kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perustetta käyttäen. Tätä varten hankintaviranomaisen olisi varmistettava, että menetelmä, jolla tuotteen, palvelun tai rakennettava kohteen elinkaarikustannukset on tarkoitus laskea, mainitaan nimenomaisesti sopimusasiakirjoissa tai hankintailmoituksessa ja että sen avulla on mahdollista tarkistaa tarjoajien toimittamien tietojen paikkansapitävyys.
(40)
Satelliittinavigointi on monimutkainen ja jatkuvasti kehittyvä teknologia. Tämä aiheuttaa epävarmuutta ja riskejä Galileo- ja EGNOS-ohjelmissa tehtyjen hankintasopimusten osalta siltä osin kuin tällaisissa sopimuksissa saatetaan tehdä kauaskantoisia laitteisto- tai palveluhankintoja. Näiden seikkojen vuoksi on tarpeen säätää julkisia hankintoja koskevista erityistoimenpiteistä, joita sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 sääntöjen lisäksi. Hankintaviranomaisen olisi täten voitava palauttaa tasapuoliset kilpailuolosuhteet silloin, kun yhdellä tai useammalla yrityksellä on jo ennen tarjouskilpailua etuoikeutettua tietoa tarjouspyyntöön liittyvistä toimista. Sen olisi myös voitava tehdä hankintasopimus monivaiheisena ehdollisena sopimuksena, liittää sopimukseen sen toteuttamisen kuluessa tietyin ehdoin lisäsopimus tai jopa vaatia alihankinnan vähimmäisosuutta. Galileo- ja EGNOS-ohjelmille ominaisten teknisten epävarmuustekijöiden vuoksi hankintahintoja ei myöskään aina ole mahdollista määrittää täsmällisesti, joten olisi toivottavaa tehdä sopimukset sen muotoisina, ettei niissä määrätä kiinteää, lopullista hintaa ja että niihin sisältyy unionin taloudelliset edut turvaavia lausekkeita.
(41)
Olisi huomattava, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden olisi pidättäydyttävä toimenpiteistä, jotka voisivat haitata Galileo- ja EGNOS-ohjelmia tai palveluja. Olisi myös tehtävä selväksi, että asianomaisten jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen niiden alueelle perustettujen maa-asemien suojaamisen. Jäsenvaltioiden ja komission olisi lisäksi tehtävä yhteistyötä keskenään ja asiaankuuluvien kansainvälisten elinten ja sääntelyviranomaisten kanssa varmistaakseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 243/2012/EU (15) mukaisesti, että Galileo-ohjelman nojalla perustetun järjestelmän edellyttämä radiotaajuus on saatavilla ja suojattu niin, että tähän järjestelmään perustuvia sovelluksia voidaan kehittää ja toteuttaa täysimittaisesti.
(42)
Koska järjestelmillä on maailmanlaajuinen ulottuvuus, on keskeisen tärkeää, että unioni voi tehdä Galileo- ja EGNOS-ohjelmien puitteissa sopimuksia kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti, erityisesti jotta varmistetaan ohjelmien sujuva täytäntöönpano, ratkaistaan tietyt turvallisuuteen ja hinnoitteluun liittyvät kysymykset, optimoidaan unionin kansalaisille tarjottavat palvelut sekä varmistetaan kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen tarpeiden täyttäminen. Voimassa olevia sopimuksia olisi tarvittaessa myös voitava mukauttaa Galileo- ja EGNOS-ohjelmien kehittymiseen. Sopimusten valmistelu- tai täytäntöönpanovaiheessa komissio voi pyytää apua Euroopan ulkosuhdehallinnolta, ESAlta ja Euroopan GNSS-virastolta niille tässä asetuksessa osoitettujen tehtävien rajoissa.
(43)
On syytä vahvistaa, että komissio voi tiettyjen muuhun kuin sääntelyyn liittyvien tehtäviensä hoitamiseksi tarpeen mukaan ja tarvittavassa määrin käyttää tiettyjen ulkopuolisten tahojen teknistä apua. Myös muut Galileo- ja EGNOS-ohjelmien julkiseen hallinnointiin osallistuvat tahot voivat käyttää samanlaista teknistä apua niille tämän asetuksen mukaisesti osoitettujen tehtävien hoitamiseksi.
(44)
Unioni perustuu perusoikeuksien kunnioittamiseen, ja erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa nimenomaisesti tunnustetaan perusoikeus yksityisyyteen ja henkilötietojen suojaan. Galileo- ja EGNOS-ohjelmissa olisi varmistettava henkilötietojen ja yksityisyyden suoja.
(45)
Unionin taloudelliset edut olisi suojattava menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa oikeasuhteisin toimenpitein, mukaan lukien sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarvittaessa hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti.
(46)
On tarpeen varmistaa, että Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetaan säännöllisesti tietoja Galileo- ja EGNOS-ohjelmien täytäntöönpanosta, erityisesti riskinhallinnan, kustannusten, aikataulun ja tulosten osalta. Lisäksi Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio tapaavat toimielinten välisessä Galileo-paneelissa toimielinten välisestä Galileo-paneelista annetun, yhdessä tämän asetuksen kanssa julkaistun yhteisen julkilausuman mukaisesti.
(47)
Komission olisi suoritettava sovittuihin indikaattoreihin perustuvia arviointeja Galileo- ja EGNOS-ohjelmien tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettujen toimenpiteiden tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta.
(48)
Jotta voidaan varmistaa järjestelmien ja niiden käytön turvallisuus, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat järjestelmien ja niiden käytön turvallisuuden varmistamiseksi asetettavia korkean tason tavoitteita. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(49)
Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (16) mukaisesti.
(50)
Koska moitteeton julkinen hallinnointi edellyttää Galileo- ja EGNOS-ohjelmien hallinnoinnin yhtenäisyyttä, ripeämpää päätöksentekoa ja tietojen tasapuolista saatavuutta, Euroopan GNSS-viraston ja ESAn edustajien olisi voitava osallistua tarkkailijoina komissiota avustamaan perustetun Euroopan GNSS-ohjelmakomitean, jäljempänä 'komitea', työhön. Samoista syistä unionin kanssa kansainvälisen sopimuksen tehneiden kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen edustajien olisi myös voitava osallistua komitean työhön turvallisuusmääräysten rajoissa ja mainitun sopimuksen ehtojen mukaisesti. Euroopan GNSS-viraston, ESAn, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen edustajilla ei ole oikeutta osallistua komitean äänestyksiin.
(51)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on satelliittinavigointijärjestelmien perustaminen ja käyttö, koska se ylittää yksittäisen jäsenvaltion rahoitukselliset ja tekniset valmiudet, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa parhaiten unionin tason toimin. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.
(52)
Neuvoston asetuksella (EY) N:o 876/2002 (17) perustettu Galileo-yhteisyritys lopetti toimintansa 31 päivänä joulukuuta 2006. Sen vuoksi asetus (EY) N:o 876/2002 olisi kumottava.
(53)
Koska Galileo- ja EGNOS-ohjelmia on arvioitava ja asetukseen (EY) N:o 683/2008 on tehtävä kattavia muutoksia sekä selvyyden ja oikeusvarmuuden vuoksi, asetus (EY) N:o 683/2008 olisi kumottava,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde
Tällä asetuksella vahvistetaan eurooppalaisiin satelliittinavigointiohjelmiin kuuluvien järjestelmien toteuttamista ja käyttöä koskevat säännöt, erityisesti hallintotapaan ja unionin rahoitusosuuteen liittyvät säännöt.
2 artikla
Eurooppalaiset satelliittinavigointijärjestelmät ja -ohjelmat
1. Euroopan satelliittinavigointiohjelmiin, Galileo ja EGNOS, sisältyvät kaikki toimet, jotka ovat tarpeen eurooppalaisten satelliittinavigointijärjestelmien eli Galileo-ohjelman mukaisesti perustetun järjestelmän ja EGNOS-järjestelmän määrittelyssä, kehittämisessä, validoinnissa, rakentamisessa, käytössä, uusimisessa ja parantamisessa sekä niiden turvallisuuden ja yhteentoimivuuden takaamisessa.
Näillä ohjelmilla pyritään myös maksimoimaan Euroopan satelliittinavigointiohjelmien sosioekonomiset hyödyt, erityisesti edistämällä järjestelmien käyttöä ja näihin järjestelmiin perustuvien sovellusten ja palvelujen kehittämistä.
2. Galileo-ohjelman mukaisesti perustettu järjestelmä on siviilivalvonnassa oleva siviilijärjestelmä ja maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) itsenäinen infrastruktuuri, joka koostuu ryhmästä satelliitteja ja maa-asemien maailmanlaajuisesta verkostosta.
3. EGNOS-järjestelmä on alueellisen satelliittinavigointijärjestelmän infrastruktuuri, joka seuraa ja korjaa olemassa olevista maailmanlaajuisista satelliittinavigointijärjestelmistä lähetettyjä avoimia signaaleja sekä Galileo-ohjelman mukaisesti perustetun järjestelmän tarjoaman avoimen palvelun signaaleja sitten, kun nämä tulevat saataville. Se koostuu maa-asemista ja useista geostationaarisiin satelliitteihin asennetuista transpondereista.
4. Galileo-ohjelman erityistavoitteina on varmistaa, että ohjelmaan perustuvan järjestelmän lähettämiä signaaleja käyttämällä voidaan suorittaa seuraavat tehtävät:
a)
tarjotaan avoin palvelu ("open service", OS), joka on käyttäjälle maksuton ja joka tuottaa paikannus- ja ajanmääritystietoja pääasiassa satelliittinavigoinnin massasovelluksiin;
b)
edistetään Galileon avoimen palvelun signaalien avulla ja/tai yhteistyössä muiden satelliittinavigointijärjestelmien kanssa ihmishengen turvaavien sovellusten käyttäjille tarkoitettuja integriteetin valvontapalveluja kansainvälisiä normeja noudattaen;
c)
tarjotaan kaupallinen palvelu ("commercial service", CS), jonka avulla voidaan kehittää ammattikäyttöön tai kaupalliseen käyttöön sovelluksia, joiden suorituskyky on parempi ja joiden tuottamien tietojen lisäarvo on suurempi kuin avoimen palvelun kautta saatavien sovellusten;
d)
tarjotaan julkisesti säännelty palvelu ("public regulated service", PRS), joka on varattu yksinomaan julkishallinnon valtuuttamille käyttäjille sellaisia arkaluonteisia sovelluksia varten, jotka edellyttävät erityistä palvelun jatkuvuutta, maksutta jäsenvaltioille, neuvostolle, komissiolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle ja tarpeen mukaan asianmukaisesti valtuutetuille unionin virastoille; tässä palvelussa käytetään vahvoja, salattuja signaaleja. Kysymystä siitä, peritäänkö muilta päätöksen N:o 1104/2011/EU 2 artiklassa tarkoitetuilta PRS-palveluun osallistujilta käyttömaksuja, arvioidaan tapauskohtaisesti, ja asianmukaiset määräykset vahvistetaan mainitun päätöksen 3 artiklan 5 kohdan nojalla tehtävissä sopimuksissa;
e)
myötävaikutetaan COSPAS-SARSAT-järjestelmän etsintä- ja pelastuspalveluun ("search and rescue service", SAR) poimimalla hätälähettimien lähettämiä hätäsignaaleja ja välittämällä niille viestejä.
5. EGNOS-ohjelman erityistavoitteina on varmistaa, että EGNOS-järjestelmän lähettämiä signaaleja käyttämällä voidaan suorittaa seuraavat tehtävät:
a)
tarjotaan avoin palvelu (OS), joka on käyttäjälle maksuton ja joka tuottaa paikannus- ja ajanmääritystietoja pääasiassa satelliittinavigoinnin massasovelluksiin EGNOS-järjestelmän peittoalueella;
b)
tarjotaan kaupallisluonteisten tietojen jakopalvelu eli "EGNOS data access service", EDAS, jonka avulla voidaan osaltaan kehittää ammattikäyttöön tai kaupalliseen käyttöön sovelluksia, joiden suorituskyky on parempi ja joiden tuottamien tietojen lisäarvo on suurempi kuin sen avoimen palvelun kautta saatavien sovellusten lisäarvo;
c)
tarjotaan ihmishengen turvaava palvelu ("safety-of-life service", SoL), joka on tarkoitettu käyttäjille, joille turvallisuus on olennaista; tämä palvelu, joka tarjotaan perimättä suoria käyttäjämaksuja, täyttää erityisesti tiettyjen alojen tarpeet jatkuvuuden, käytettävyyden ja tarkkuuden osalta, ja siihen sisältyy integriteettitoiminto, jolla voidaan varoittaa käyttäjää sellaisten järjestelmien toimintahäiriöistä tai toleranssialueen ulkopuolisista signaaleista EGNOS-järjestelmän tehostamalla peittoalueella;
Ensisijaisesti nämä toiminnot on tarjottava mahdollisimman pian jäsenvaltioiden alueilla, jotka sijaitsevat maantieteellisesti Euroopassa.
EGNOS-järjestelmän maantieteellinen peittoalue voidaan teknisen toteutettavuuden rajoissa ja kansainvälisten sopimusten perusteella laajentaa myös muualle maailmaan ja varsinkin ehdokasvaltioiden, yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan osallistuvien kolmansien maiden ja Euroopan naapuruuspolitiikan soveltamisalaan kuuluvien maiden alueille. Tällaisen laajentamisen kustannuksia, käyttökustannukset mukaan lukien, ei saa kattaa 9 artiklassa tarkoitetuista varoista. Tällainen laajentaminen ei saa viivästyttää EGNOS-järjestelmän maantieteellisen peittoalueen laajentamista jäsenvaltioiden alueille, jotka sijaitsevat maantieteellisesti Euroopassa.
3 artikla
Galileo-ohjelman vaiheet
Galileo-ohjelma koostuu seuraavista vaiheista:
a)
määrittelyvaihe, jonka aikana suunniteltiin järjestelmän rakenne ja päätettiin sen osatekijöistä ja joka päättyi vuonna 2001;
b)
kehittämis- ja validointivaihe, joka on määrä saattaa päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013 ja joka käsittää ensimmäisten satelliittien rakentamisen ja laukaisemisen kiertoradalleen, ensimmäisten maassa sijaitsevien infrastruktuurien toteuttamisen sekä kaikki työt ja toimet, joiden avulla järjestelmä voidaan validoida kiertoradalla;
c)
rakennus- ja käyttöönottovaihe, joka on määrä saattaa päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020 ja joka käsittää seuraavaa:
i)
kaiken avaruudessa sijaitsevan infrastruktuurin, erityisesti 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin pääsemiseksi tarvittavien kaikkien satelliittien sekä vaadittavien varasatelliittien, rakentaminen, toteuttaminen ja suojaaminen sekä tähän liittyvä kehittävä ylläpito ja toimet;
ii)
kaiken maassa sijaitsevan infrastruktuurin, erityisesti satelliittien ohjaamiseksi ja satelliittien tuottamien radionavigointitietojen käsittelemiseksi tarvittavan infrastruktuurin sekä palvelukeskusten ja muiden maassa sijaitsevien keskusten, rakentaminen, toteuttaminen ja suojaaminen sekä tähän liittyvä kehittävä ylläpito ja toimet;
iii)
käyttövaiheen valmistelut, mukaan lukien 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen palvelujen tarjontaan liittyvät valmistelevat toimet;
d)
käyttövaihe, joka käsittää seuraavaa:
i)
avaruudessa sijaitsevan infrastruktuurin hallinta, huolto, jatkuva parantaminen, kehittäminen ja suojaaminen, mukaan lukien täydentäminen ja vanhentumisen hallinta;
ii)
maassa sijaitsevan infrastruktuurin, erityisesti palvelukeskusten ja muiden maassa sijaitsevien keskusten, verkkojen ja laitosten, hallinta, huolto, jatkuva parantaminen, kehittäminen ja suojaaminen, mukaan lukien täydentäminen ja vanhentumisen hallinta;
iii)
järjestelmän tulevien sukupolvien kehittäminen ja 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen palvelujen kehittäminen;
iv)
ohjelmaan liittyvät sertifiointi- ja standardointitoimet;
v)
2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen palvelujen tarjoaminen ja kaupallistaminen;
vi)
yhteistyö muiden GNSS-järjestelmien kanssa; sekä
vii)
kaikki muut toimet, joita tarvitaan järjestelmän kehittämiseksi ja ohjelman sujuvan toteutuksen varmistamiseksi.
Käyttövaihe käynnistetään asteittain vuosien 2014 ja 2015 aikana, jolloin tarjotaan ensimmäisiä avoimen palvelun, etsintä- ja pelastuspalvelun ja julkisesti säännellyn palvelun palveluja. Näitä ensimmäisiä palveluja parannetaan vaiheittain ja 2 artiklan 4 kohdan erityistavoitteissa yksilöidyt muut toiminnot toteutetaan vaiheittain päämääränä saavuttaa täysi toimintavalmius viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020.
4 artikla
EGNOS-järjestelmän käyttövaihe
EGNOS-järjestelmän käyttövaihe käsittää pääasiassa seuraavaa:
a)
avaruudessa sijaitsevan infrastruktuurin hallinta, huolto, jatkuva parantaminen, kehittäminen ja suojaaminen, mukaan lukien täydentäminen ja vanhentumisen hallinta;
b)
maassa sijaitsevan infrastruktuurin, erityisesti verkkojen, laitosten ja tukitoimintojen, hallinta, huolto, jatkuva parantaminen, kehittäminen ja suojaaminen, mukaan lukien täydentäminen ja vanhentumisen hallinta;
c)
järjestelmän tulevien sukupolvien kehittäminen ja 2 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen palvelujen kehittäminen;
d)
ohjelmaan liittyvät sertifiointi- ja standardointitoimet;
e)
2 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen palvelujen tarjoaminen ja kaupallistaminen;
f)
kaikki järjestelmän ja sen käytön luotettavuuden takaavat tekijät;
g)
koordinointitoimet, jotka liittyvät 2 artiklan 5 kohdan ensimmäisen ja toisen alakohdan mukaisten erityistavoitteiden saavuttamiseen.
5 artikla
Järjestelmien yhteensopivuus ja yhteentoimivuus
1. Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin perustuvien järjestelmien, verkkojen ja palvelujen on oltava teknisesti yhteensopivia ja yhteentoimivia.
2. Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin perustuvien järjestelmien, verkkojen ja palvelujen on oltava yhteensopivia ja yhteentoimivia muiden satelliittinavigointijärjestelmien ja tavanomaisten radionavigointikeinojen kanssa, jos tällaisista yhteensopivuus- ja yhteentoimivuusvaatimuksista on määrätty 29 artiklan nojalla tehdyssä kansainvälisessä sopimuksessa.
6 artikla
Omistus
Unioni on kaiken Galileo- ja EGNOS-ohjelmissa luodun tai kehitetyn aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistaja. Tämän vuoksi kolmansien osapuolten kanssa on tehtävä tarvittaessa sopimuksia, jotka koskevat olemassa olevia omistusoikeuksia.
Komissio varmistaa asianmukaisen rakenteen välityksellä tässä artiklassa tarkoitetun omaisuuden optimaalisen käytön; erityisesti se hallinnoi Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia mahdollisimman tehokkaasti ja ottaa huomioon tarpeen suojata unionin tekijän- ja teollisoikeuksia ja lisätä niiden arvoa, kaikkien sidosryhmien edut sekä tarpeen kehittää markkinoita ja uusia teknologioita yhdenmukaisesti. Tätä tarkoitusta varten se varmistaa, että Galileo- ja EGNOS-ohjelmien mukaisesti tehtäviin sopimuksiin sisällytetään mahdollisuus siirtää näiden ohjelmien puitteissa tehtävästä työstä johtuvien teollis- ja tekijänoikeuksien omistus- tai käyttöoikeus kolmansille osapuolille.
II LUKU
RAHOITUSOSUUDET JA TALOUSARVIOJÄRJESTELYT
7 artikla
Rahoitettava toiminta
1. Tämän asetuksen nojalla Galileo- ja EGNOS-ohjelmille ajanjaksolle 2014-2020 kohdennetut unionin talousarviomäärärahat myönnetään sellaisten toimien rahoitukseen, jotka liittyvät:
a)
3 artiklan c alakohdassa tarkoitetun Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheen päätökseen saattamiseen;
b)
3 artiklan d alakohdassa tarkoitettuun Galileo-ohjelman käyttövaiheeseen;
c)
4 artiklassa tarkoitettuun EGNOS-ohjelman käyttövaiheeseen;
d)
Galileo- ja EGNOS-ohjelmien hallinnointiin ja seurantaan.
2. Galileo- ja EGNOS-ohjelmille kohdennetuista unionin talousarviomäärärahoista rahoitetaan 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti myös toimia, jotka liittyvät perustekijöitä, kuten Galileo-järjestelmää tukevia piirisarjoja tai vastaanottimia, koskevaan tutkimukseen ja kehittämiseen.
3. Galileo- ja EGNOS-ohjelmille kohdennetuista unionin talousarviomäärärahoista katetaan myös komissiolle aiheutuvat ohjelmien hallinnoinnin ja 2 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettujen erityistavoitteiden toteuttamisen edellyttämät valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointikustannukset. Tällaisiin kustannuksiin voivat kuulua erityisesti seuraavat:
a)
selvitykset ja asiantuntijatapaamiset;
b)
tiedotus- ja viestintätoimet, mukaan lukien toimielinten välinen viestintä unionin politiikan prioriteeteista, jos ne liittyvät välittömästi tämän asetuksen tavoitteisiin, erityisesti siltä osin kuin tavoitteena on luoda synergiaa unionin muiden asiaankuuluvien toimintalinjojen kanssa;
c)
tietotekniikkaverkot, jotka on tarkoitettu tietojen käsittelyyn tai vaihtoon;
d)
muu komissiolle annettava tekninen tai hallinnollinen apu ohjelmien hallinnointia varten.
4. Galileo- ja EGNOS-ohjelmien ja näiden ohjelmien eri vaiheiden kustannukset on määritettävä selkeästi. Komissio ilmoittaa avoimen hallinnoinnin periaatetta noudattaen vuosittain Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan 36 artiklassa tarkoitetulle komitealle, jäljempänä 'komitea', kullekin tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa mainitulle toimelle osoitetut unionin varat, mukaan lukien varaus ennakoimattomia menoja varten, ja se ilmoittaa myös, miten kyseiset varat on käytetty.
8 artikla
Galileo- ja EGNOS-ohjelmien rahoitus
1. Jäljempänä olevan 9 artiklan mukaisesti unioni rahoittaa Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin liittyvät 7 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut toimet 2 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rahoitusosuuksia muista mahdollisista rahoituslähteistä, tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut rahoituslähteet mukaan luettuina.
2. Jäsenvaltiot voivat pyytää saada myöntää Galileo- ja EGNOS-ohjelmille lisärahoitusta lisäelementtien kattamiseksi erityistapauksissa edellyttäen, että tästä ei aiheudu rahoituksellista tai teknistä rasitetta tai viivästyksiä kyseisen ohjelman toteutukseen. Komissio määrittää jäsenvaltion pyynnön perusteella 36 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen, täyttyvätkö mainitut kaksi edellytystä. Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komitealle kaikki Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin kohdistuvat, tämän kohdan soveltamisesta mahdollisesti aiheutuvat vaikutukset.
3. Kolmannet maat ja kansainväliset järjestöt voivat myös myöntää Galileo- ja EGNOS-ohjelmille lisärahoitusta. Niiden osallistumista koskevista ehdoista ja yksityiskohtaisista järjestelyistä määrätään 29 artiklassa tarkoitetuissa kansainvälisissä sopimuksissa.
4. Tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu lisärahoitus on ulkoista käyttötarkoitukseensa sidottua tuloa asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
9 artikla
Talousarviovarat
1. Edellä 7 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen toimien toteuttamista ja näihin toimiin liittyvien riskien kattamista varten varatut rahoituspuitteet ovat 7 071,73 miljoonaa euroa käypinä hintoina 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana.
Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu määrä jaetaan menoluokkiin käypinä hintoina seuraavasti:
a)
7 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin toimiin 1 930 miljoonaa euroa;
b)
7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin toimiin 3 000 miljoonaa euroa;
c)
7 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin toimiin 1 580 miljoonaa euroa;
d)
7 artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin toimiin 561,73 miljoonaa euroa.
2. Galileo- ja EGNOS-ohjelmille kohdennetuista talousarviomäärärahoista, käyttötarkoitukseensa sidotut tulot mukaan lukien, rahoitetaan 7 artiklan 1 a kohdassa tarkoitettuja toimia enintään 100 miljoonalla eurolla kiintein hinnoin, sanotun vaikuttamatta Horisontti 2020 -ohjelmasta järjestelmiin perustuvien sovellusten kehittämiseen mahdollisesti varattuihin määriin.
3. Komissio voi kohdentaa varoja uudelleen 1 kohdan kolmannen alakohdan a-d alakohdassa tarkoitetusta menoluokasta toiseen enintään 10 prosenttia 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta määrästä. Jos uudelleen kohdennettavien varojen yhteenlaskettu määrä ylittää 10 prosentin osuuden 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta määrästä, komissio kuulee komiteaa 36 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti.
Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle varojen uudelleenkohdentamisesta menoluokkien välillä.
4. Määrärahat käytetään tämän asetuksen ja asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 sovellettavien säännösten mukaisesti.
5. Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin liittyvät talousarviositoumukset suoritetaan vuotuisissa erissä.
6. Komissio hallinnoi 1 kohdassa tarkoitettuja varoja avoimesti ja kustannustehokkaasti. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen noudatetusta kustannustenhallintastrategiasta.
10 artikla
Galileo- ja EGNOS-ohjelmien tuottamat tulot
1. Järjestelmien käytön tuottamat tulot tuloutetaan unionille, ja ne maksetaan unionin talousarvioon ja kohdennetaan Galileo- ja EGNOS-ohjelmille ja erityisesti 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun tavoitteeseen. Jos tulojen määrä osoittautuu suuremmaksi kuin ohjelmien käyttövaiheiden rahoittamiseen tarvittava määrä, Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät kohdentamisperiaatteen mukauttamisen komission ehdotuksen perusteella.
2. Yksityisen sektorin tahojen kanssa tehtävissä sopimuksissa voidaan määrätä tulojen jakamista koskevasta järjestelystä.
3. Talousarvion toteuttamisesta välillisesti vastaaville tahoille suoritettujen ennakkomaksujen tuottamat korot kohdennetaan toimiin, joista on sovittu tehtävien siirtoa koskevassa sopimuksessa tai muussa komission ja kyseisen tahon välillä tehdyssä sopimuksessa. Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti talousarvion toteuttamisesta välillisesti vastaavien tahojen on avattava tilejä, joista varat ja vastaavat korot voidaan yksilöidä.
III LUKU
GALILEO- JA EGNOS-OHJELMIEN JULKINEN HALLINNOINTI
11 artikla
Galileo- ja EGNOS-ohjelmien hallinnointiperiaatteet
Galileo- ja EGNOS-ohjelmien julkinen hallinnointi perustuu seuraaviin periaatteisiin:
a)
selkeä tehtävien ja vastuun jako eri osallistujatahojen, erityisesti komission, Euroopan GNSS-viraston ja ESAn välillä, kokonaisvastuun ollessa komissiolla;
b)
vilpitön yhteistyö a alakohdassa tarkoitettujen tahojen ja jäsenvaltioiden välillä;
c)
ohjelmien tiivis valvonta, mukaan lukien kaikkien osallistujatahojen tiukka pitäytyminen suunnitelluissa kustannuksissa ja aikataulussa omalla vastuualueellaan, Galileo- ja EGNOS-ohjelmien tavoitteiden osalta;
d)
olemassa olevien rakenteiden käytön optimointi ja järkeistäminen, jotta vältetään teknisen asiantuntemuksen päällekkäisyydet;
e)
parhaiden käytäntöjen mukaisten projektinhallintajärjestelmien ja -tekniikoiden käyttö Galileo- ja EGNOS-ohjelmien täytäntöönpanon valvontaan erityisvaatimusten perusteella ja alan asiantuntijoiden tuella.
12 artikla
Komission tehtävät
1. Komissiolla on kokonaisvastuu Galileo- ja EGNOS-ohjelmista. Se hallinnoi tämän asetuksen mukaisesti kohdennettuja varoja ja valvoo kaikkien ohjelmiin sisältyvien toimien toteuttamista, erityisesti kustannusten, aikataulun ja tulosten osalta.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kokonaisvastuun sekä tässä asetuksessa tarkoitettujen erityistehtävien lisäksi komissio
a)
varmistaa tehtävien selkeän jakamisen Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin osallistuvien tahojen välillä ja siirtää tätä tarkoitusta varten erityisesti tehtävien siirtoa koskevilla sopimuksilla 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tehtävät Euroopan GNSS-virastolle ja 15 artiklassa tarkoitetut tehtävät ESAlle;
b)
varmistaa Galileo- ja EGNOS-ohjelmien oikea-aikaisen täytäntöönpanon niille osoitettujen varojen rajoissa ja 2 artiklassa säädettyjen tavoitteiden mukaisesti.
Tätä tarkoitusta varten se perustaa ja ottaa käyttöön ohjelmiin liittyvien riskien tunnistamiseen, hallintaan, lieventämiseen ja seuraamiseen tarvittavat asianmukaiset välineet ja rakenteelliset toimenpiteet;
c)
hoitaa unionin puolesta ja toimivaltaansa kuuluvilla aloilla suhteita kolmansiin maihin ja kansainvälisiin organisaatioihin;
d)
toimittaa jäsenvaltioille ja Euroopan parlamentille hyvissä ajoin kaiken Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin liittyvän tärkeän tiedon, erityisesti riskinhallinnan, kokonaiskustannusten, kunkin Galileo-infrastruktuuriin kuuluvan merkittävän osan vuotuisten käyttökustannusten, tulojen, aikataulun ja tulosten osalta, sekä katsauksen 11 artiklan e alakohdassa tarkoitettujen projektinhallintajärjestelmien ja -tekniikoiden täytäntöönpanoon;
e)
arvioi mahdollisuuksia edistää Euroopan satelliittinavigointijärjestelmiä ja varmistaa niiden käyttö eri talouden aloilla, myös selvittämällä, miten järjestelmien tuottamia hyötyjä voidaan käyttää hyväksi.
3. Varmistaakseen 3 artiklassa tarkoitettujen Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheen sekä käyttövaiheen ja 4 artiklassa tarkoitetun EGNOS-ohjelman käyttövaiheen sujuvan etenemisen komissio vahvistaa tarvittaessa toimenpiteet, joilla
a)
hallitaan ja vähennetään Galileo- ja EGNOS-ohjelmien etenemiseen liittyviä ominaisriskejä;
b)
määritellään keskeiset päätöksentekovaiheet ohjelmien täytäntöönpanon seurantaa ja arviointia varten;
c)
määritetään järjestelmien maassa sijaitsevan infrastruktuurin sijainti turvallisuusvaatimusten mukaisesti avointa ja läpinäkyvää menettelyä noudattaen ja varmistetaan sen käyttö;
d)
määritetään tekniset ja toiminnalliset eritelmät, jotka ovat tarpeen 2 artiklan 4 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen toimintojen suorittamiseksi ja järjestelmien parannusten toteuttamiseksi.
Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 36 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
13 artikla
Järjestelmien ja niiden käytön turvallisuus
1. Komissio varmistaa Galileo- ja EGNOS-ohjelmien turvallisuuden, mukaan lukien järjestelmien ja niiden käytön turvallisuus. Tätä varten komissio
a)
ottaa huomioon tarpeen valvoa turvallisuusvaatimuksia ja -sääntöjä ja sisällyttää ne kaikkiin ohjelmiin;
b)
varmistaa, että näiden vaatimusten ja sääntöjen kokonaisvaikutukset tukevat ohjelmien sujuvaa etenemistä, erityisesti kustannusten, riskinhallinnan ja aikataulun osalta;
c)
perustaa eri osallistujatahojen väliset koordinointijärjestelyt;
d)
ottaa huomioon voimassa olevat turvallisuussäännöt ja -vaatimukset, jotta yleinen turvallisuustaso ei laskisi ja näihin sääntöihin ja vaatimuksiin perustuvien järjestelmien toiminta ei häiriintyisi.
2. Komissio antaa 35 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa asetetaan korkean tason tavoitteet 1 kohdassa tarkoitetun Galileo- ja EGNOS-ohjelmien turvallisuuden varmistamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 14 ja 16 artiklan sekä päätöksen N:o 1104/2011/EU 8 artiklan soveltamista.
3. Komissio hyväksyy tarvittavat tekniset eritelmät ja muut toimenpiteet 2 kohdassa tarkoitettujen korkean tason tavoitteiden toteuttamiseksi. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 36 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
4. Euroopan ulkosuhdehallinto avustaa edelleen komissiota sille ulkosuhteiden alalla kuuluvien tehtävien hoidossa päätöksen 2010/427/EU 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
14 artikla
Euroopan GNSS-viraston tehtävät
1. Euroopan GNSS-virasto huolehtii seuraavista tehtävistä komission hyväksymien suuntaviivojen mukaisesti:
a)
se varmistaa Galileo- ja EGNOS-ohjelmien turvallisuuden osalta seuraavat seikat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 13 ja 16 artiklan soveltamista:
i)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan suorittama turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntä asetuksen (EU) N:o 912/2010 III luvun mukaisesti; tätä varten se aloittaa turvallisuusmenettelyjen toteuttamisen ja seuraa sitä sekä suorittaa järjestelmien turvallisuustarkastuksia;
ii)
asetuksen (EU) N:o 912/2010 6 artiklan d alakohdassa tarkoitetun Galileon turvallisuuden valvontakeskuksen käyttö tämän asetuksen 13 artiklassa tarkoitettujen sääntöjen ja vaatimusten sekä yhteisen toiminnan 2004/552/YUTP nojalla annettujen ohjeiden mukaisesti;
b)
se huolehtii päätöksen N:o 1104/2011/EU 5 artiklassa säädetyistä tehtävistä ja avustaa komissiota mainitun päätöksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti;
c)
se osallistuu Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheessa sekä käyttövaiheessa ja EGNOS-ohjelman käyttövaiheessa 2 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettujen palvelujen edistämiseen ja kaupallistamiseen, myös toteuttamalla tarvittavan markkina-analyysin erityisesti GNSS-viraston vuosittain laatiman sovellus- ja palvelumarkkinoita koskevan kertomuksen avulla, luomalla tiiviit yhteydet järjestelmien käyttäjiin ja potentiaalisiin käyttäjiin heidän tarpeidensa kartoittamiseksi, seuraamalla satelliittinavigointisovellusten tuotantoketjun loppupään markkinoiden kehitystä ja laatimalla toimintasuunnitelman, jolla käyttäjäyhteisö saadaan käyttämään 2 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettuja palveluita ja johon sisältyy erityisesti asiaankuuluvia sertifiointiin ja standardointiin liittyviä toimia.
2. Euroopan GNSS-virasto huolehtii myös muista Galileo- ja EGNOS-ohjelmien täytäntöönpanoon liittyvistä tehtävistä, mukaan lukien ohjelmien hallinnointitehtävät, ja on tilivelvollinen niistä. Komissio siirtää mainitut tehtävät virastolle asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti tehtävien siirtoa koskevan päätöksen perusteella hyväksytyllä tehtävien siirtoa koskevalla sopimuksella, ja näihin tehtäviin sisältyvät
a)
operatiiviset toimet, mukaan lukien järjestelmäinfrastruktuurin hallinta, huolto ja jatkuva parantaminen, sertifiointi- ja standardointitoimet sekä 2 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettujen palvelujen tarjoaminen;
b)
kehittämis- ja käyttöönottotoimet järjestelmien ja tulevien järjestelmäsukupolvien kehittämiseksi, ja osallistuminen palvelujen kehittämisen määrittelyyn, mukaan lukien hankinnat;
c)
järjestelmiin perustuvien sovellusten ja palvelujen kehittämisen edistäminen sekä tällaisten sovellusten ja palvelujen tunnetuksi tekeminen, mukaan lukien GNSS-sovellusten ja -palvelujen alan eurooppalaisten huippuosaamiskeskusten yksilöiminen, yhdistäminen verkostoksi ja kyseisen verkoston koordinointi, julkisen ja yksityisen sektorin asiantuntemuksen hyödyntäminen sekä tällaiseen edistämiseen ja tunnetuksi tekemiseen liittyvien toimenpiteiden arviointi;
d)
perustekijöiden, kuten Galileo-järjestelmää tukevien piirisarjojen ja vastaanottimien, kehittämisen edistäminen.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetulla tehtävien siirtoa koskevalla sopimuksella Euroopan GNSS-virastolle annetaan riittävän laaja itsehallinto ja toimivalta, etenkin hankintaviranomaisena, asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 60 artiklan puitteissa. Siinä vahvistetaan lisäksi yleiset ehdot, joiden mukaisesti Euroopan GNSS-virastolle osoitettuja varoja hallinnoidaan, ja erityisesti toteutettavat toimet, asiaankuuluva rahoitus, hallinnointimenettelyt, seuranta- ja valvontatoimenpiteet sekä toimenpiteet, joita sovelletaan, jos sopimusten täytäntöönpano on kustannusten, aikataulun ja tulosten osalta puutteellista, sekä kaiken aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistamista koskevat säännöt.
Seuranta- ja valvontatoimenpiteillä on mahdollistettava erityisesti kustannusten ennakointi- ja seurantamalli, järjestelmällinen tiedottaminen komissiolle kustannuksista ja aikataulusta ja, mikäli poiketaan suunnitelmien mukaisista talousarvioista, tuloksista ja aikataulusta, korjaavat toimenpiteet, joilla varmistetaan infrastruktuurien valmistuminen osoitettujen määrärahojen rajoissa.
4. Euroopan GNSS-virasto sopii ESAn kanssa käytännön järjestelyistä, jotka ovat tarpeen niiden tämän asetuksen mukaisten tehtävien suorittamiseksi Galileo- ja EGNOS-ohjelmien käyttövaihetta varten. Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komitealle Euroopan GNSS-viraston sopimista käytännön järjestelyistä ja niihin tehtävistä muutoksista. Euroopan GNSS-virasto voi tarpeen mukaan harkita turvautumista muihin julkisen tai yksityisen sektorin tahoihin.
5. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tehtävien lisäksi Euroopan GNSS-virasto asettaa tehtäväkenttänsä rajoissa teknisen asiantuntemuksensa komission käyttöön ja antaa komissiolle kaikki tarvittavat tiedot, joita se tarvitsee tämän asetuksen mukaisten tehtäviensä hoitamiseen, myös 12 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettua järjestelmien edistämistä ja käytön varmistamista koskevaa arviointia varten.
6. Komiteaa on kuultava tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta tehtävien siirtoa koskevasta päätöksestä 36 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komitealle on ilmoitettava etukäteen komission edustaman unionin ja Euroopan GNSS-viraston välillä tehtävistä tehtävien siirtoa koskevista sopimuksista.
7. Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komitealle hankintamenettelyssä saatujen tarjousten arvioinnin väliaikaiset ja lopulliset tulokset sekä yksityisen sektorin tahojen kanssa tehtävät sopimukset, mukaan lukien alihankintaan liittyvät tiedot.
15 artikla
Euroopan avaruusjärjestön tehtävät
1. Komissio tekee 3 artiklan c alakohdassa tarkoitettua Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaihetta varten viipymättä ESAn kanssa tehtävien siirtoa koskevan sopimuksen, jossa esitetään yksityiskohtaisesti ESAn tehtävät erityisesti järjestelmän suunnittelun, kehittämisen ja hankintojen osalta. Tehtävien siirtoa koskeva sopimus ESAn kanssa tehdään komission asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti hyväksymän tehtävien siirtoa koskevan päätöksen perusteella.
Tehtävien siirtoa koskevassa sopimuksessa vahvistetaan, siltä osin kuin siirretyt tehtävät ja talousarvion toteuttaminen edellyttävät, yleiset ehdot, joiden mukaisesti ESAlle osoitettuja varoja hallinnoidaan, ja erityisesti järjestelmän suunnitteluun, kehittämiseen ja hankintoihin liittyvät toteutettavat toimet, asiaankuuluva rahoitus, hallinnointimenettelyt, seuranta- ja valvontatoimenpiteet sekä toimenpiteet, joita sovelletaan, jos sopimusten täytäntöönpano on kustannusten, keston ja tulosten osalta puutteellista, sekä kaiken aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistamista koskevat säännöt.
Seuranta- ja valvontatoimenpiteillä on mahdollistettava erityisesti kustannusten ennakointi- ja seurantamalli, järjestelmällinen tiedottaminen komissiolle kustannuksista ja aikataulusta, ja, jos poiketaan suunnitelmien mukaisista talousarvioista, tuloksista ja aikataulusta, korjaavat toimenpiteet, joilla varmistetaan infrastruktuurien valmistuminen osoitettujen määrärahojen rajoissa.
2. Komiteaa on kuultava tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta tehtävien siirtoa koskevasta päätöksestä 36 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komitealle on ilmoitettava etukäteen komission edustaman unionin ja ESAn välillä tehtävästä tehtävien siirtoa koskevasta sopimuksesta.
3. Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komitealle hankintamenettelyssä saatujen tarjousten arvioinnin väliaikaiset ja lopulliset tulokset sekä sopimukset, jotka ESAn on määrä tehdä yksityisen sektorin tahojen kanssa, mukaan lukien alihankintaan liittyvät tiedot.
4. Edellä 3 artiklan d alakohdassa ja 4 artiklassa tarkoitettua Galileo- ja EGNOS-ohjelmien käyttövaihetta varten Euroopan GNSS-viraston ja ESAn sopimissa, 14 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa käytännön järjestelyissä on käsiteltävä ESAn tehtäviä tämän vaiheen aikana ja yhteistyötä, jota se tekee Euroopan GNSS-viraston kanssa seuraavien osalta:
a)
laatiminen, suunnittelu, seuranta, hankinnat ja validointi järjestelmien tulevia sukupolvia kehitettäessä;
b)
tekninen tuki olemassa olevien järjestelmäsukupolvien käytössä ja huollossa.
Näiden järjestelyjen on oltava asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja komission 12 artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistamien toimenpiteiden mukaiset.
5. Komissio voi pyytää ESAlta teknistä asiantuntija-apua ja tietoja, joita se tarvitsee tämän asetusten mukaisten tehtäviensä suorittamiseen, rajoittamatta 1 kohdassa tarkoitetun tehtävien siirtoa koskevan sopimuksen ja 4 kohdassa tarkoitettujen käytännön järjestelyjen soveltamista.
IV LUKU
UNIONIN TAI JÄSENVALTIOIDEN TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄT SEIKAT
16 artikla
Yhteinen toiminta
Jos järjestelmien käyttö saattaa vaikuttaa unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen, sovelletaan yhteisessä toiminnassa 2004/552/YUTP vahvistettuja menettelyjä.
17 artikla
Turvallisuusluokiteltuja tietoja koskevien sääntöjen soveltaminen
Tämän asetuksen soveltamisalalla
a)
kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen kansallisilla turvallisuussäännöksillä turvataan vähintään vastaava EU-turvallisuusluokiteltujen tietojen suoja kuin päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom liitteessä esitetyillä turvallisuussäännöillä ja päätöksen 2013/488/EU liitteissä esitetyillä neuvoston turvallisuussäännöillä;
b)
jäsenvaltioiden on ilmoitettava viipymättä komissiolle a alakohdassa tarkoitettujen kansallisten turvallisuussäännösten hyväksymisestä;
c)
kolmansissa maissa oleskelevat luonnolliset henkilöt ja kolmansiin maihin sijoittautuneet oikeushenkilöt voivat käsitellä Galileo- ja EGNOS-ohjelmia koskevia EU-turvallisuusluokiteltuja tietoja ainoastaan, jos niihin sovelletaan asianomaisissa maissa sellaisia turvallisuussäännöksiä, joilla varmistetaan vähintään vastaava suoja kuin päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom liitteessä esitetyillä komission turvallisuussäännöillä ja päätöksen 2013/488/EU liitteissä esitetyillä neuvoston turvallisuussäännöillä. Kolmannessa maassa tai kansainvälisessä järjestössä sovellettavien turvallisuussäännösten vastaavuus on määriteltävä unionin ja asianomaisen kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön välillä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti tehtävässä tietoturvallisuussopimuksessa ja ottaen huomioon päätöksen 2013/488/EU 13 artikla;
d)
luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle, kolmannelle maalle tai kansainväliselle järjestölle voidaan myöntää pääsy EU-turvallisuusluokiteltuihin tietoihin tällaisten tietojen luonteen ja sisällön, vastaanottajan tiedonsaantitarpeen ja unionille koituvan edun perusteella, sanotun vaikuttamatta päätöksen 2013/488/EU 13 artiklan ja päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom liitteessä esitettyjen yhteisöturvallisuuden alaa koskevien sääntöjen soveltamiseen.
V LUKU
JULKISET HANKINNAT
I JAKSO
Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheessa sekä käyttövaiheessa ja egnos-ohjelman käyttövaiheessa tehtäviin julkisiin hankintoihin sovellettavat yleiset säännökset
18 artikla
Yleiset periaatteet
Rajoittamatta sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, joita tarvitaan unionin keskeisten turvallisuusetujen tai yleisen turvallisuuden suojaamiseksi taikka unionin vientivalvontavaatimusten noudattamiseksi, Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheessa sekä käyttövaiheessa ja EGNOS-ohjelman käyttövaiheessa sovelletaan asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012. Lisäksi Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheessa sekä käyttövaiheessa ja EGNOS-ohjelman käyttövaiheessa sovelletaan myös seuraavia yleisiä periaatteita: vapaa osallistuminen ja terve kilpailu koko teollisessa toimitusketjussa, tarjoaminen avoimen ja oikea-aikaisen tiedonsaannin pohjalta sekä sovellettavien hankintasääntöjen, valinta- ja sopimuksentekoperusteiden ja sellaisten muiden merkityksellisten tietojen selkeä ilmoittaminen, joilla annetaan yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille mahdollisille tarjoajille.
19 artikla
Erityistavoitteet
Hankintamenettelyn aikana hankintaviranomaisten on tarjouspyynnöissään pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin:
a)
edistetään koko unionissa kaikkien talouden toimijoiden ja erityisesti uusien osallistujien ja pk-yritysten mahdollisimman laajaa ja avointa osallistumista, myös kannustamalla tarjoajia käyttämään alihankintaa;
b)
vältetään mahdollista hallitsevan aseman väärinkäyttöä ja riippuvuutta yksittäisistä toimittajista;
c)
hyödynnetään aiempia julkisen sektorin investointeja ja kertynyttä tietoa sekä toimialan kokemusta ja osaamista, myös Galileo- ja EGNOS-ohjelmien määrittely-, kehittämis- ja validointivaiheissa sekä rakennus- ja käyttöönottovaiheessa hankittua, ja varmistetaan samalla, että kilpailutussääntöjä noudatetaan;
d)
käytetään useita toimittajia aina, kun se on tarkoituksenmukaista, Galileo- ja EGNOS-ohjelmien, niiden kustannusten ja aikataulun paremman yleisen valvonnan varmistamiseksi;
e)
otetaan aina, kun se on tarkoituksenmukaista, huomioon hankinnan kohteena olevan tuotteen, palvelun tai työn koko elinkaaren aikaiset kustannukset.
2 JAKSO
Galileo-ohjelman rakennus- ja käyttöönottovaiheessa sekä käyttövaiheessa ja egnos-ohjelman käyttövaiheessa tehtäviin julkisiin hankintoihin sovellettavat erityissäännökset
20 artikla
Tasapuolisten kilpailuedellytysten luominen
Hankintaviranomaisen on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet tasapuolisten kilpailuedellytysten luomiseksi silloin, kun jonkin yrityksen aikaisempi osallistuminen toimiin, jotka liittyvät tarjouspyynnön kohteeseen,
a)
saattaa antaa kyseiselle yritykselle etuoikeutetusta tiedosta johtuvaa huomattavaa etua, mikä voi synnyttää huolta tasapuolisen kohtelun periaatteen toteutumisesta; tai
b)
vaikuttaa tavanomaisiin kilpailuedellytyksiin tai hankintasopimusten tekemisen tai toteuttamisen puolueettomuuteen ja objektiivisuuteen.
Nämä toimenpiteet eivät saa vääristää kilpailua tai vaarantaa tasapuolista kohtelua eikä yrityksistä, niiden liikesuhteista ja kustannusrakenteesta kerättyjen tietojen luottamuksellisuutta. Tältä osin näissä toimenpiteissä on otettava huomioon suunnitellun sopimuksen luonne ja yksityiskohdat.
21 artikla
Tietoturvallisuus
Kun hankintasopimukset edellyttävät ja/tai sisältävät turvallisuusluokiteltuja tietoja, hankintaviranomaisen on määritettävä tarjouspyyntöasiakirjoissa toimenpiteet ja vaatimukset, jotka ovat tarpeen näiden tietojen turvallisuuden varmistamiseksi vaaditulla tasolla.
22 artikla
Toimitusten ja palveluntarjonnan luotettavuus
Hankintaviranomaisen on ilmoitettava tarjouspyyntöasiakirjoissa vaatimuksensa, jotka liittyvät toimitusten ja palvelujen tarjonnan luotettavuuteen sopimuksen täytäntöönpanoa varten.
23 artikla
Monivaiheiset ehdolliset hankintasopimukset
1. Hankintaviranomainen voi tehdä hankinnat monivaiheisilla ehdollisilla hankintasopimuksilla.
2. Monivaiheisiin ehdollisiin sopimuksiin on sisällyttävä kiinteämääräinen osa ja sitä vastaava määrärahasitoumus, mikä merkitsee kiinteää sitoumusta toteuttaa kyseiseen osaan liittyvät rakennusurakat, tavarantoimitukset ja palvelut, sekä yksi tai useampi osa, joka on ehdollinen sekä määrärahojen että toteutuksen suhteen. Tarjouspyyntöasiakirjoissa on mainittava monivaiheisiin ehdollisiin hankintasopimuksiin sisältyvät erityiset osatekijät. Asiakirjoissa on yksilöitävä erityisesti sopimuksen kohde, hinta tai järjestelyt sen määrittämiseksi sekä urakan, tavarantoimitusten ja palvelujen toteuttamista koskevat järjestelyt.
3. Kiinteämääräiseen osaan kuuluvien suoritusten on muodostettava yhtenäinen kokonaisuus; sama koskee jokaiseen ehdolliseen osaan kuuluvia suorituksia ottaen huomioon kaikkien edeltävien osien suoritukset.
4. Jokaisen ehdollisen osan toteuttaminen edellyttää hankintaviranomaisen päätöstä, josta ilmoitetaan toimeksisaajalle sopimuksessa vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Jos ehdollisen osan vahvistaminen viivästyy tai jos sitä ei vahvisteta, toimeksisaaja voi saada odotusajalta tai sopimuksen noudattamatta jättämisestä korvauksen, jos siitä määrätään sopimuksessa ja sopimuksen mukaisin ehdoin.
5. Jos hankintaviranomainen toteaa, että johonkin tiettyyn osaan liittyviä rakennusurakoita ei ole suoritettu, tavaroita ei ole toimitettu tai palveluja ei ole suoritettu, se voi vaatia vahingonkorvausta ja irtisanoa sopimuksen, jos siitä määrätään sopimuksessa ja sopimuksen mukaisin ehdoin.
24 artikla
Todellisten kustannusten korvaamiseen perustuvat hankintasopimukset
1. Hankintaviranomainen voi valita sopimuksen, joka korvataan kaikilta tai joiltakin osin todellisten kustannusten perusteella enimmäishintaan asti, 2 kohdassa säädetyin edellytyksin.
Tällaisista sopimuksista maksettava hinta muodostuu toimeksisaajalle sopimuksen toteuttamisessa aiheutuneiden kaikkien välittömien kustannusten, kuten sopimuksen täyttämisen edellyttämien työvoima- ja materiaalikustannusten, kulutushyödykkeistä johtuvien kustannusten sekä laitteiden ja infrastruktuurin käytöstä aiheutuneiden kustannusten korvaamisesta. Näiden kustannusten lisäksi on korvattava joko kiinteä määrä, joka kattaa välilliset kustannukset ja voiton, tai määrä, johon sisältyvät välilliset kustannukset ja tulostavoitteiden täyttämiseen ja aikataulun noudattamiseen perustuva kannustuspalkkio.
2. Hankintaviranomainen voi valita todellisten kustannusten korvaamiseen kokonaan tai osittain perustuvan sopimuksen, kun on objektiivisesti mahdotonta määrittää tarkka kiinteä hinta ja jos voidaan hyväksyttävästi osoittaa, että kiinteä hinta olisi epätavallisen korkea hankintasopimuksen toteuttamiselle ominaisten epävarmuustekijöiden vuoksi, koska
a)
sopimus koskee erittäin monimutkaisia osia tai edellyttää uuden teknologian käyttöä, minkä vuoksi siihen liittyy merkittäviä teknisiä riskejä; tai
b)
sopimuksen kohteena olevat toimet on operationaalisista syistä aloitettava viipymättä, vaikka kiinteän ja lopullisen kokonaishinnan määrittäminen ei vielä ole mahdollista huomattavien epävarmuustekijöiden vuoksi tai koska sopimuksen toteuttaminen riippuu osittain muiden sopimusten toteuttamisesta.
3. Todellisten kustannusten korvaamiseen kokonaan tai osittain perustuvan sopimuksen enimmäishinta on korkein mahdollinen maksettava hinta. Se voidaan ylittää ainoastaan asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa ja hankintaviranomaisen ennakkohyväksynnällä.
4. Todellisten kustannusten korvaamiseen kokonaan tai osittain perustuvia sopimuksia koskevissa tarjouspyyntöasiakirjoissa on täsmennettävä
a)
sopimuksen luonne eli että kyseessä on sopimus, joka perustuu kokonaan tai osittain todellisten kustannusten korvaamiseen enimmäishinnan asettamissa rajoissa;
b)
todellisten kustannusten korvaamiseen osittain perustuvan sopimuksen osalta ne sopimuksen osat, jotka korvataan todellisten kustannusten perusteella;
c)
enimmäishinta;
d)
sopimuksentekoperusteet, joiden perusteella on voitava arvioida alustavan kokonaistalousarvion, korvattavien kustannusten, kustannusten määrittämismekanismien sekä tarjouksessa mainitun voiton toteutumisen todennäköisyyttä;
e)
välittömiin kustannuksiin sovellettavan, 1 kohdassa tarkoitetun lisäkorvauksen tyyppi;
f)
tarjoajan arvioimien, sopimuksen toteuttamisesta aiheutuvien kustannusten korvattavuutta koskevat säännöt ja menettelyt 5 kohdassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti;
g)
kirjanpitosäännöt, joita tarjoajien on noudatettava;
h)
jos todellisten kustannusten korvaamiseen osittain perustuva sopimus muunnetaan lopulliseen kiinteään hintaan perustuvaksi sopimukseksi, tällaista muuntamista koskevat parametrit.
5. Kustannukset, joita toimeksisaaja esittää todellisten kustannusten korvaamiseen kokonaan tai osittain perustuvien sopimusten toteuttamisen aikana, ovat korvauskelpoisia ainoastaan, jos ne
a)
ovat tosiasiallisesti aiheutuneet sopimuksen voimassaolon aikana, lukuun ottamatta kustannuksia, jotka aiheutuvat sellaisista sopimuksen täyttämisen edellyttämistä laitteista, infrastruktuurista ja aineettomista hyödykkeistä, joiden koko hankinta-arvo voidaan katsoa korvauskelpoiseksi;
b)
mainitaan alustavassa talousarviossa, jota on mahdollisesti myöhemmin tarkistettu alkuperäiseen sopimukseen liitetyillä lisäsopimuksilla;
c)
ovat sopimuksen toteuttamisen kannalta välttämättömiä;
d)
johtuvat sopimuksen toteuttamisesta ja kohdennetaan siihen;
e)
ovat yksilöitävissä ja todennettavissa, ne on kirjattu toimeksisaajan kirjanpitoon ja määritetty tarjouseritelmässä ja sopimuksessa mainittujen kirjanpitostandardien mukaisesti;
f)
ovat sovellettavan vero- ja sosiaalilainsäädännön mukaisia;
g)
eivät ole sopimusehtojen vastaisia;
h)
ovat kohtuullisia ja perusteltuja sekä moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisia erityisesti taloudellisuuden ja tehokkuuden osalta.
Toimeksisaaja vastaa omasta kustannuslaskennastaan sekä kirjanpidostaan ja kaikkien muiden sellaisten asiakirjojen asianmukaisesta säilyttämisestä, joilla voidaan osoittaa, että korvattaviksi esitetyt kustannukset ovat todellisia ja tässä artiklassa säädettyjen periaatteiden mukaisia. Kustannukset, joita toimeksisaaja ei pysty perustelemaan, katsotaan korvaukseen oikeuttamattomiksi, eikä niitä korvata.
6. Hankintaviranomainen vastaa seuraavista tehtävistä, joilla varmistetaan todellisten kustannusten korvaamiseen perustuvien sopimusten asianmukainen toteuttaminen:
a)
määritetään mahdollisimman realistinen enimmäishinta, joka kuitenkin antaa riittävästi joustovaraa teknisistä riskeistä johtuvien kustannusten kattamiseksi;
b)
muunnetaan todellisten kustannusten perusteella osittain korvattava sopimus lopulliseen kiinteään hintaan kokonaan perustuvaksi sopimukseksi heti, kun tällainen lopullinen kiinteä hinta on sopimuksen toteuttamisen aikana mahdollista vahvistaa. Tätä varten hankintaviranomainen määrittää muuntamista koskevat parametrit, joilla todellisten kustannusten perusteella korvattavana tehty sopimus voidaan muuttaa lopulliseen kiinteään hintaan perustuvaksi sopimukseksi;
c)
otetaan käyttöön seuranta- ja valvontamenettelyjä, joilla luodaan etenkin kustannusten ennakointi- ja seurantamalli;
d)
määritetään asianmukaiset periaatteet, välineet ja menettelyt sopimuksen täytäntöönpanoa varten ja erityisesti toimeksisaajan tai sen alihankkijoiden sopimuksen toteuttamisen aikana esittämien kustannusten yksilöintiä ja niiden korvauskelpoisuuden tarkastamista sekä lisäsopimusten tekemistä varten;
e)
varmistetaan, että toimeksisaaja ja sen alihankkijat noudattavat sopimuksessa määrättyjä kirjanpitostandardeja sekä velvollisuutta toimittaa kirjanpitoasiakirjat, joissa tulee antaa todenmukainen ja riittävä kuva tileistä;
f)
huolehditaan sopimuksen toteuttamisen aikana jatkuvasti siitä, että d alakohdassa mainitut periaatteet, välineet ja menettelyt ovat tehokkaita.
25 artikla
Lisäsopimukset
Hankintaviranomainen ja toimeksisaajat voivat muuttaa sopimusta lisäsopimuksella edellyttäen, että lisäsopimus täyttää kaikki seuraavat ehdot:
a)
sillä ei muuteta sopimuksen kohdetta;
b)
se ei vaaranna sopimuksen taloudellista tasapainoa;
c)
sillä ei oteta käyttöön sellaisia ehtoja, jotka - jos ne olisivat sisältyneet alkuperäisiin hankinta-asiakirjoihin - olisivat mahdollistaneet sen, että alun perin hyväksyttyjen tarjoajien lisäksi muutkin tarjoajat olisivat voineet tehdä tarjouksen tai että jokin muu kuin alun perin voittanut tarjous olisi voinut tulla valituksi.
26 artikla
Alihankinta
1. Hankintaviranomaisen on pyydettävä tarjoajaa teettämään osa sopimuksen kohteesta alihankintana kilpailuttamalla asianmukaisilla alihankintatasoilla yrityksiä ja etenkin uusia osallistujia ja pk-yrityksiä, jotka eivät kuulu tarjoajan kanssa samaan ryhmään.
2. Hankintaviranomaisen on ilmoitettava sopimuksen alihankintana teetettävän osan suuruus esittämällä sen vähimmäis- ja enimmäisprosenttiosuus. Hankintaviranomaisen on varmistettava, että ne ovat oikeassa suhteessa sopimuksen kohteeseen ja arvoon, ottaen huomioon asianomaisen toimialan luonteen ja erityisesti todetun kilpailutilanteen ja teollisen potentiaalin.
3. Jos tarjoaja ilmoittaa tarjouksessaan, ettei se aio teettää alihankintana mitään sopimuksen osaa tai että se aikoo teettää alihankintana 2 kohdassa mainittua vähimmäisprosenttiosuutta pienemmän osuuden, sen on perusteltava ratkaisunsa hankintaviranomaiselle. Hankintaviranomaisen on toimitettava nämä tiedot komissiolle.
4. Hankintaviranomainen voi hylätä ehdokkaan valitsemat alihankkijat pääsopimuksen tekomenettelyä koskevassa vaiheessa tai sopimuspuoleksi valitun tarjoajan valitsemat alihankkijat. Hankintaviranomaisen on annettava kirjalliset perustelut hylkäämiselle, joka voi perustua ainoastaan kriteereihin, joita sovelletaan valittaessa tarjoajia pääsopimusta varten.
VI LUKU
MUITA SÄÄNNÖKSIÄ
27 artikla
Ohjelmasuunnittelu
Komissio hyväksyy vuotuisen työohjelman, joka sisältää suunnitelman niiden toimien toteuttamisesta, joita 2 artiklan 4 kohdan mukaisten Galileo-ohjelman erityistavoitteiden saavuttaminen edellyttää 3 artiklassa säädettyjen vaiheiden mukaisesti sekä joita 2 artiklan 5 kohdan mukaisten EGNOS-ohjelman erityistavoitteiden saavuttaminen edellyttää. Vuotuisessa työohjelmassa on myös määrättävä näiden toimien rahoituksesta.
Nämä täytäntöönpanotoimenpiteet hyväksytään 36 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
28 artikla
Jäsenvaltioiden toimet
Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki Galileo- ja EGNOS-ohjelmien moitteettoman toiminnan varmistamiseksi tarvittavat toimenpiteet, mukaan lukien toimenpiteet, joilla varmistetaan jäsenvaltioiden alueelle perustettujen maa-asemien suojaaminen ja joiden on vastattava vähintään toimenpiteitä, joita edellytetään neuvoston direktiivissä 2008/114/EY (18) tarkoitettujen Euroopan elintärkeiden infrastruktuurien suojaamiseksi. Jäsenvaltioiden on pidättäydyttävä toimenpiteistä, jotka saattaisivat haitata ohjelmia tai järjestelmiä käyttämällä tarjottavia palveluja, erityisesti infrastruktuurien käytön jatkuvuuden kannalta.
29 artikla
Kansainväliset sopimukset
Unioni voi tehdä Galileo- ja EGNOS-ohjelmien puitteissa sopimuksia kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.
30 artikla
Tekninen apu
Hoitaakseen 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut teknisluontoiset tehtävät komissio voi käyttää tarvitsemaansa teknistä apua, erityisesti avaruusalan toimivaltaisten kansallisten viranomaisten valmiuksia ja asiantuntemusta sekä apua, jota voivat antaa riippumattomat asiantuntijat ja tahot, jotka pystyvät antamaan puolueettomia selvityksiä ja lausuntoja Galileo- ja EGNOS-ohjelmien etenemisestä.
Ohjelmien julkiseen hallinnointiin osallistuvat muut tahot kuin komissio, erityisesti Euroopan GNSS-virasto ja ESA, voivat myös saada samanlaista teknistä apua niille tämän asetuksen nojalla osoitettujen tehtävien hoitamiseen.
31 artikla
Henkilötietojen ja yksityisyyden suoja
1. Komissio huolehtii siitä, että henkilötietojen ja yksityisyyden suoja turvataan järjestelmiä suunniteltaessa, toteutettaessa ja käytettäessä ja että tätä koskevat asianmukaiset takeet sisällytetään järjestelmiin.
2. Tässä asetuksessa säädettyjen tehtävien ja toimien suorittamiseen liittyvässä henkilötietojen käsittelyssä noudatetaan henkilötietojen suojeluun sovellettavaa lainsäädäntöä, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (19) sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (20).
32 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia on havaittu, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä määräämällä tarvittaessa tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia.
2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet suorittaa asiakirjoihin perustuvia ja paikalla tehtäviä tarkastuksia kaikkien tämän asetuksen mukaisesti unionin rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta.
Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä 'OLAF', voi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 (21) ja neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (22) säädettyjen säännösten ja menettelyjen mukaisesti tehdä tutkimuksia, kuten paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävissä kansainvälisissä sopimuksissa, tämän asetuksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa avustussopimuksissa ja -päätöksissä sekä sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista.
33 artikla
Tiedottaminen Euroopan parlamentille ja neuvostolle
1. Komissio vastaa tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle alustavan talousarvioesityksen esittämisen yhteydessä vuosittain kertomuksen Galileo- ja EGNOS-ohjelmien täytäntöönpanosta. Tässä kertomuksessa on esitettävä kaikki tiedot ohjelmista, erityisesti riskinhallinnasta, kokonaiskustannuksista, vuosittaisista käyttökustannuksista, tuloista, aikataulusta ja tuloksista, kuten 12 artiklan 2 kohdan d alakohdassa edellytetään, sekä 14 artiklan 2 kohdan ja 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehtyjen tehtävien siirtoa koskevien sopimusten toimivuudesta. Siihen on sisällyttävä
a)
7 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu katsaus ohjelmille osoitettujen varojen kohdentamiseen ja käyttöön;
b)
9 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut tiedot komission noudattamasta kustannustenhallintastrategiasta;
c)
arvio teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnasta;
d)
12 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettu katsaus projektinhallintajärjestelmien ja -tekniikoiden, myös riskinhallintajärjestelmien ja -tekniikoiden, täytäntöönpanoon;
e)
ohjelmien sosioekonomisten hyötyjen maksimointitoimien arviointi.
2. Komissio ilmoittaa 14 artiklan 7 kohdan ja 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle hankintamenettelyssä saatujen tarjousten arvioinnin väliaikaiset ja lopulliset tulokset sekä Euroopan GNSS-viraston ja ESAn yksityisen sektorin tahojen kanssa tekemät sopimukset.
Lisäksi komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle
a)
varojen uudelleenkohdentamisesta menoluokkien välillä 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti;
b)
8 artiklan 2 kohdan soveltamisen mahdollisista vaikutuksista Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin.
34 artikla
Tämän asetuksen täytäntöönpanon arviointi
1. Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2017 tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevan arviointikertomuksen, jonka perusteella tehdään päätös tämän asetuksen soveltamiseksi toteutettujen toimenpiteiden jatkamisesta, muuttamisesta tai keskeyttämisestä ja joka koskee seuraavia seikkoja:
a)
kyseisten toimenpiteiden tavoitteiden täyttyminen niin tulosten kuin vaikutustenkin osalta;
b)
resurssien käytön tehokkuus;
c)
unionin tasolla saatava lisäarvo.
Arvioinnissa on tarkasteltava myös järjestelmiin liittyvän tekniikan kehitystä, yksinkertaistamismahdollisuuksia, sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, kaikkien tavoitteiden asianmukaisuutta sekä toimenpiteiden vaikutusta älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevien unionin ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseen. Siinä on otettava huomioon aikaisempien toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutuksia koskevien arviointien tulokset.
2. Arvioinnissa on otettava huomioon 2 artiklan 4 ja 5 kohdassa säädettyjä Galileo- ja EGNOS-ohjelmien erityistavoitteita koskeva edistyminen tulosindikaattoreiden perusteella, joita voivat olla:
a)
Galileo-ohjelman ja sen seuraavien osatekijöiden osalta:
i)
sen infrastruktuurin rakentaminen ja käyttöönotto:
-
toiminnassa ja käytettävissä olevien satelliittien määrä, käytettävissä olevien maassa sijaitsevien varasatelliittien määrä verrattuna tehtävien siirtoa koskevassa sopimuksessa vahvistettuun suunniteltujen satelliittien määrään;
-
maassa sijaitsevan infrastruktuurin osien (kuten maa-asemien ja ohjauskeskusten) todellinen käytettävyys verrattuna suunniteltuun käytettävyyteen;
ii)
palvelutaso:
-
eri palvelujen käytettävyyden kartoitus palveluittain verrattuna palvelun määrittelevään asiakirjaan,
iii)
kustannukset:
-
ohjelman kutakin merkittävää kustannuserää kohti esitettävä kustannustehokkuusindeksi, joka kuvaa todellisten kustannusten ja budjetoitujen kustannusten välistä suhdetta;
iv)
aikataulu:
-
ohjelman kutakin merkittävää osaa kohti esitettävä aikataulua koskeva tehokkuusindeksi, joka perustuu tehtyjen työsuoritusten budjetoitujen kustannusten ja aikataulun mukaisten työsuoritusten budjetoitujen kustannusten vertailuun;
v)
markkinataso:
-
markkinoiden kehityssuuntaus, joka perustuu Galileo- ja EGNOS-vastaanottimien prosenttiosuuteen niiden vastaanotinmallien yhteenlasketusta määrästä, jotka sisältyvät Euroopan GNSS-viraston 14 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti laatimaan markkinoita koskevaan kertomukseen.
b)
EGNOS-ohjelman ja sen seuraavien osatekijöiden osalta:
i)
sen peittoalueen laajentaminen:
-
peittoalueen laajentamisen eteneminen verrattuna sovittuun peittoalueen laajentamissuunnitelmaan;
ii)
palvelutaso:
-
palvelujen käytettävyyttä kuvaava indeksi, joka perustuu niiden lentoasemien määrään, joilla EGNOS-pohjaiset lähestymismenetelmät ovat käytettävissä, verrattuna niiden lentoasemien kokonaismäärään, joilla sovelletaan EGNOS-pohjaisia lähestymismenetelmiä;
iii)
kustannukset:
-
kustannustehokkuusindeksi, joka kuvaa varsinaisten kustannusten ja budjetoitujen kustannusten välistä suhdetta;
iv)
aikataulu:
-
aikataulua koskeva tehokkuusindeksi, joka perustuu tehtyjen työsuoritusten budjetoitujen kustannusten ja aikataulun mukaisten työsuoritusten budjetoitujen kustannusten vertailuun.
3. Tämän asetuksen täytäntöönpanoon osallistuvien tahojen on toimitettava komissiolle tiedot, joita tarvitaan asianomaisten toimien seurantaa ja arviointia varten.
VII LUKU
SÄÄDÖSVALLAN SIIRTO JA TÄYTÄNTÖÖNPANOTOIMENPITEET
35 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
2. Siirretään komissiolle 1 päivästä tammikuuta 2014 määräämättömäksi ajaksi 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Edellä olevan 13 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
36 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.
3. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
4. Euroopan GNSS-viraston ja ESAn edustajat osallistuvat komitean työhön tarkkailijoina sen työjärjestyksessä vahvistetuin edellytyksin.
5. Edellä 29 artiklassa tarkoitetuissa unionin tekemissä kansainvälisissä sopimuksissa voidaan tarpeen mukaan sopia kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen osallistumisesta komitean työhön sen työjärjestyksessä vahvistetuin edellytyksin.
6. Komitea kokoontuu säännöllisesti, mieluiten neljästi vuodessa ja neljännesvuosittain. Komissio esittää kussakin kokouksessa kertomuksen ohjelman edistymisestä. Näissä kertomuksissa esitetään yleiskatsaus ohjelman tilanteeseen ja sen kehitykseen erityisesti riskihallinnan, kustannusten, aikataulun ja tulosten kannalta. Näihin kertomuksiin on sisällyttävä vähintään kerran vuodessa 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tulosindikaattorit.
VIII LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
37 artikla
Kumoamiset
1. Kumotaan asetukset (EY) N:o 876/2002 ja (EY) N:o 683/2008 1 päivästä tammikuuta 2014.
2. Kaikki asetuksen (EY) N:o 876/2002 tai asetuksen (EY) N:o 683/2008 perusteella hyväksytyt toimenpiteet pysyvät voimassa.
3. Viittauksia kumottuun asetukseen (EY) N:o 683/2008 pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
38 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 11 päivänä joulukuuta 2013.