KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1313/2014
af 10. december 2014
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter (mandariner osv.) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1355/2008 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Foranstaltningerne indførtes i form af en specifik told pr. virksomhed på mellem 361,4 EUR pr. ton og 531,2 EUR pr. ton af varens nettovægt.
(2)
Disse foranstaltninger blev annulleret af EU-Domstolen den 22. marts 2012 (3), men blev genindført den 18. februar 2013 ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 158/2013 (4).
1.2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(3)
Den 12. august 2013 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger (5) en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (»FENAVAL«) på vegne af producenter, der tegner sig for over 75 % af den samlede EU-produktion af visse typer tilberedte eller konserverede citrusfrugter.
(4)
Anmodningen var begrundet med, at de endelige antidumpingforanstaltningers udløb sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
1.3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(5)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 25. oktober 2013 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
1.4. Undersøgelse
1.4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(6)
Undersøgelsen af fortsat dumping omfattede perioden fra 1. oktober 2012 til 30. september 2013 (»den nuværende undersøgelsesperiode«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade, omfattede perioden fra 1. oktober 2009 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
1.4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kommissionen underrettede officielt følgende parter om indledningen af udløbsundersøgelsen: ansøgeren, EU-producenterne og deres respektive sammenslutninger, de kendte eksporterende producenter i Kina og i de potentielle referencelande, ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og deres respektive sammenslutninger, leverandører til EU-producenter og deres respektive sammenslutninger, en EU-forbrugersammenslutning, som, den vidste, var berørt af sagen, samt repræsentanterne for det eksporterende land. Disse parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(8)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører blev det anset for hensigtsmæssigt at undersøge, om der burde foretages stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at foretage stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev disse parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og give Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(9)
Da der kun var én gruppe af eksporterende producenter i Kina, som indsendte de oplysninger, der blev anmodet om, blev det ikke fundet nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter.
(10)
For så vidt angår ikke forretningsmæssigt forbundne importører, blev der identificeret 32, som blev opfordret til at indgive oplysninger i forbindelse med stikprøven. Syv af dem gav sig til kende og indgav de nødvendige oplysninger med henblik på stikprøveudtagningen. Ud af dem var der tre, der blev udvalgt til at indgå i stikprøven, men kun to bekræftede inden for fristen deres villighed til at deltage i stikprøveøvelsen.
(11)
På grundlag af ovenstående sendte Kommissionen spørgeskemaer til interesserede parter og til de parter, der havde givet sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra fem EU-producenter, den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina, to ikke forretningsmæssigt forbundne importører, otte leverandører til EU-producenterne, én sammenslutning af leverandører til EU-producenterne og én producent i referencelandet.
(12)
To sammenslutninger af importører gav sig til kende som interesserede parter. Fem ikke forretningsmæssigt forbundne importører fremsatte også bemærkninger.
(13)
For så vidt angår referencelandsproducenter, blev fire virksomheder udvalgt og indbudt til at indsende de nødvendige oplysninger. Kun én af disse virksomheder indsendte de oplysninger, der blev anmodet om, og indvilligede i at modtage kontrolbesøg.
(14)
Kommissionen efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå sandsynligheden for fortsat dumping og sandsynligheden for fornyet skade samt Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
a)
EU-producenter:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Spanien
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Spanien
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Spanien
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Spanien
b)
Eksporterende producent i Kina:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Kina, og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomhed Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd.
c)
Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Tyskland
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Tyskland
d)
Producent i referencelandet:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Tyrkiet.
1.5. Fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og høringer
(15)
Den 13. oktober 2014 fremlagde Kommissionen de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænkte at indføre antidumpingtold (»den endelige fremlæggelse af oplysninger«). Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte flere interesserede parter skriftlige bemærkninger, hvori de gav udtryk for deres synspunkter vedrørende de endelige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. Der var tre importører, som anmodede om og blev indrømmet en fælles høring under overværelse af høringskonsulenten i handelsprocedurer. En europæisk sammenslutning af erhvervsdrivende anmodede om og blev indrømmet en høring med Kommissionens tjenestegrene.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(16)
Den pågældende vare i denne undersøgelse er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. tilberedte eller konserverede mandariner (herunder tangeriner og satsumas), klementiner, wilkings og andre lignende krydsninger af citrusfrugter, ikke tilsat alkohol, også tilsat sukker eller andre sødemidler, og som defineret i KN-position 2008, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«), i øjeblikket henhørende under KN-kode 2008 30 55, 2008 30 75 og ex 2008 30 90.
(17)
Den pågældende vare fremstilles ved at pille og opskære visse typer små citrusfrugter (hovedsagelig satsumas) i segmenter, der derefter pakkes i sukkersirup, juice eller vand i forskellige størrelser for at opfylde de specifikke krav på de forskellige markeder.
(18)
Satsumas, klementiner og andre små citrusfrugter er almindeligt kendt under det kollektive navn »mandariner«. De fleste af disse forskellige typer frugt kan anvendes friske eller til forarbejdning. De minder om hinanden, og tilberedt eller konserveret anses de derfor for at være én og samme vare.
2.2. Samme vare
(19)
EU-producenterne hævdede, at den importerede vare og EU-varen er identiske med følgende begrundelse:
-
Begge varer har de samme eller næsten de samme fysiske egenskaber som f.eks. smag, form, størrelse og konsistens.
-
De sælges gennem de samme eller lignende kanaler, og de konkurrerer hovedsagelig på prisen.
-
Begge varer har samme eller lignende endelige anvendelsesformål.
-
De er let indbyrdes udskiftelige.
-
De tariferes under de samme KN-koder, for så vidt angår toldformål.
(20)
Visse importører hævdede derimod, at den importerede vare er af højere kvalitet, da den indeholder færre brudte segmenter (højst 5 %) og har en bedre smag, et bedre udseende og en bedre struktur end EU-varen. Det blev også hævdet, at den importerede vare afviger med hensyn til lugt fra EU-varen.
(21)
Kommissionen undersøgte disse påstande og konkluderede ud fra de foreliggende data, at EU-erhvervsgrenens påstande, jf. betragtning 19, er korrekte.
(22)
For så vidt angår importørernes påstande, måtte de afvises af følgende grunde:
a)
En række kvalitetsforskelle med hensyn til mængden af brudte segmenter, smag, udseende, lugt og struktur påvirkede ikke de grundlæggende egenskaber ved varen. Den importerede vare er stadig indbyrdes udskiftelig med og tjener samme eller lignende endelige anvendelsesformål som EU-varen. EU-producenterne solgte faktisk deres vare, også med en højere andel af brudte segmenter, i den betragtede periode både til importørerne og til de samme kategorier af brugere/forbrugere (f.eks. supermarkedskæder og industribagerier), som importørerne også leverede til. Desuden bekræftede en supermarkedskæde i Den Europæiske Union også, at den solgte varen med oprindelse i Europa og i Kina under samme varemærke.
b)
Den højeste mængde på 5 % brudte segmenter er ikke et særligt træk udelukkende ved den importerede vare. Faktisk viste undersøgelsen, at EU-producenterne tilbød en bred vifte af kvaliteter med forskellige procentandele af brudte segmenter, herunder kvaliteter, der indeholdt højst 5 % brudte segmenter. Nogle importører købte den vare, som indeholdt højst 5 % brudte segmenter, af EU-producenterne.
(23)
Derfor anses, som i den oprindelige undersøgelse, den importerede vare og den vare, der produceres af EU-erhvervsgrenen, for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT DUMPING
3.1. Indledende bemærkninger
(24)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat dumping.
(25)
Som nævnt i betragtning 9 var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter i Kina, da der kun var én gruppe af virksomheder, som var samarbejdsvillige. Denne gruppe af virksomheder tegnede sig for omkring 12 %-20 % (angivet som et interval af fortrolighedshensyn) af importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.
3.2. Dumpingimport i den nuværende undersøgelsesperiode
3.2.1. Referenceland
(26)
I henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes den normale værdi på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller prisen ved salg fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Unionen, eller, hvis dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(27)
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Tyrkiet som egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(28)
Der blev ikke modtaget bemærkninger vedrørende Tyrkiet som foreslået referenceland. Ingen af de interesserede parter foreslog alternative producenter af samme vare i referencelandet.
(29)
Én af de kontaktede tyrkiske eksporterende producenter - Frigo-pak - indsendte en fuldstændig besvarelse af spørgeskemaet inden for fristen og accepterede et kontrolbesøg i sine lokaler.
3.2.2. Normal værdi
(30)
Den normale værdi blev fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i Tyrkiet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Denne virksomhed solgte ikke samme vare på hjemmemarkedet, og den normale værdi blev derfor beregnet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, på grundlag af produktionsomkostningerne plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G), jf. artikel 2, stk. 6, litra b), og en rimelig fortjenstmargen, jf. artikel 2, stk. 6, litra c). Den SA&G-sats, der blev anvendt, er den SA&G-sats, som denne producent opnåede på sit hjemmemarkedssalg af andre varer på dåse, og som udgjorde 10 %-20 % (angivet som et interval af fortrolighedshensyn). Den fortjenstmargen, der blev anvendt, er den samme som den, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse, nemlig 6,8 %, hvilket er den fortjeneste, som EU-erhvervsgrenen opnåede, før den blev forvoldt skade fra dumpingimporten fra Kina.
3.2.3. Eksportpris
(31)
Den samarbejdsvillige eksporterende producents eksportsalg til Unionen foregik direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for varen, når den sælges til eksport fra Kina til Unionen.
3.2.4. Sammenligning
(32)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget på ab fabrik-basis.
(33)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen hos den samarbejdsvillige eksporterende producent blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, provision og bankgebyrer, som påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
3.2.5. Dumpingmargen
(34)
Dumpingmargenen blev beregnet ud fra en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(35)
For den samarbejdsvillige eksporterende producent viste denne sammenligning, at der forekom dumping. Dumpingmargenen udgjorde over 60 %.
(36)
For Kina som helhed fastslog en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige eksportpris for import fra Kina af den pågældende vare, jf. Eurostat, og en vejet gennemsnitlig normal værdi beregnet for referencelandet (behørigt justeret for at afspejle det sandsynlige varesortiment i importen fra Kina med henblik på varesortimentet i forbindelse med den samarbejdsvillige eksporterende producents EU-salg af sammenlignelige varetyper) også betydelig dumping på endnu højere niveauer.
(37)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede en europæisk erhvervsorganisation, at den i modsætning til de kinesiske eksporterende producenter og de spanske producenter ikke havde mulighed for at efterprøve de nøjagtige beregninger (dumping og skade), og bad derfor Kommissionen om at fremlægge nærmere oplysninger om dumpingberegningen. Under en høring under overværelse af høringskonsulenten var der tre importører, som også gav udtryk for, at de ville have foretrukket at modtage nærmere oplysninger om dumpingberegningen.
(38)
I den forbindelse bør det bemærkes, at de data, hvorpå Kommissionen baserede sine beregninger, indeholder forretningshemmeligheder og fortrolige oplysninger. Den samarbejdsvillige eksporterende producent, der leverede dataene, har på behørig vis modtaget en specifik fremlæggelse af de nærmere oplysninger om dumping- og skadesberegningen og har ikke fremsat bemærkninger eller anmodninger om præcisering. Kommissionen kan ikke stille disse data til rådighed for andre interesserede parter uden at tilsidesætte deres fortrolige karakter. Kommissionen underrettede imidlertid alle interesserede parter om, hvilken metode den havde anvendt, jf. betragtning 30-36 ovenfor. Høringskonsulenten underrettede på nævnte høring importørerne om muligheden for at anmode ham om at efterprøve Kommissionens beregning, hvis de havde betænkeligheder med hensyn til dens nøjagtighed. De tre importører anmodede imidlertid ikke høringskonsulenten om at gribe ind i den forbindelse.
(39)
Under alle omstændigheder beregnede den europæiske erhvervsorganisation selv en dumpingmargen ved at sammenligne Eurostats gennemsnitlige importpriser fra Kina med Eurostats gennemsnitlige importpriser fra Tyrkiet. Ifølge denne erhvervsorganisation tyder en sådan sammenligning på et lavere dumpingniveau på omkring 30 %. I så henseende bør det for det første bemærkes, at i en udløbsundersøgelse er det nøjagtige dumpingniveau af mindre betydning end i forbindelse med en undersøgelse, hvor toldsatsen fastsættes. For det andet byggede Kommissionens beregning, jf. betragtning 30-33 ovenfor, på »rigtige« data for den normale værdi fra den samarbejdsvillige og efterprøvede tyrkiske producent, og sammenligningen med de kinesiske eksportpriser blev foretaget på et detaljeret niveau. Derfor anses de data, hvorpå Kommissionen bygger sin beregning, for meget mere pålidelige og præcise end det skøn, som sammenslutningen fremkommer med i sine bemærkninger til fremlæggelsen.
(40)
Under høringen med høringskonsulenten var der endvidere tre importører, som hævdede, at der ikke fandt dumping sted. De byggede denne påstand på det forhold, at Kommissionen havde konstateret, at den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producents gennemsnitlige salgspriser til en række vigtige ikke-EU-markeder lå under de gennemsnitlige salgspriser til EU-markedet. Denne påstand må afvises, da dumping er salg på et givet marked til priser under den normale værdi, ikke til priser, der er lavere end de priser, som blev opnået på andre tredjelandsmarkeder.
3.3. Udviklingen i importen ved ophævelse af foranstaltningerne
3.3.1. Indledende bemærkning
(41)
Ud over konstateringen af forekomsten af dumping i den nuværende undersøgelsesperiode undersøgtes også sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophævedes, og følgende elementer blev analyseret: produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina, mængden af og priserne på dumpingimport fra Kina samt EU-markedets tiltrækningskraft i forbindelse med importen fra Kina.
(42)
I en stor del af NUP var der ingen gældende foranstaltninger i EU, da de var blevet annulleret, jf. betragtning 2 ovenfor. I den periode uden foranstaltninger toppede importen i 2011/12 efterfulgt af et fald i resten af den nuværende undersøgelsesperiode. Dette afspejler faktisk en lageropbygningseffekt snarere end en reel vækst/et reelt fald i forbruget og tilskrives det høje niveau af import fra Kina, der forefandtes mellem marts og juli 2012, hvor foranstaltningerne ikke var i kraft.
3.3.2. De kinesiske producenters produktion, hjemmemarkedsforbrug og eksportkapacitet
(43)
For så vidt angår den samlede kinesiske produktionskapacitet og den uudnyttede kapacitet, modtog Kommissionen ingen oplysninger fra nogen af de kinesiske producenter eller andre interesserede parter. I overensstemmelse grundforordningens artikel 18 drog Kommissionen sine konklusioner ud fra de foreliggende faktiske oplysninger.
(44)
Ifølge den rapport, som blev offentliggjort af Foreign Agricultural Service of the US Department of Agriculture (FSA/USDA), som indgik i anmodningen om fornyet undersøgelse, og som også er offentligt tilgængelig (7), voksede mængden af friske mandariner til forarbejdning, dvs. produktion af mandariner på dåse, i Kina med 27 % mellem 2009/10 (520 000 ton) og den nuværende undersøgelsesperiode (660 000 ton). Produktionen af mandariner på dåse fra Kina fulgte en lignende tendens. Ifølge rapporten øgede Kina produktionen af mandariner på dåse fra 347 000 ton i 2009/10 til 440 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Ifølge rapporten vurderedes det kinesiske hjemmemarkedsforbrug af mandariner på dåse til at være på omkring 100 000-150 000 ton i 2013/14. Da en anden offentligt tilgængelig kilde vurderede hjemmemarkedsforbruget til at være på 50 000-100 000 ton (8), forekommer et skønnet hjemmemarkedsforbrug på 100 000 ton at være rimeligt. I betragtning af ovenstående oplysninger vurderes mængden af kinesiske mandariner på dåse til eksport at være på omkring 340 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode.
(45)
Andre tilgængelige kilder indeholder let afvigende skøn vedrørende mængden af kinesiske mandariner på dåse til eksport mellem 2009 og 2014 (9). På trods af disse forskelle viser de imidlertid alle, at mængden af kinesiske mandariner på dåse til eksport var på mindst 300 000 ton pr. indberettet årlig sæson mellem 2009 og 2013. Ingen af kilderne antyder, at mængden af kinesiske mandariner på dåse til eksport ville blive væsentligt reduceret fremover.
3.3.3. EU-markedets tiltrækningskraft
(46)
Selv om importen fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode var på 19 253 ton, viser importdata fra den oprindelige undersøgelse, der dækker perioden 2002-2007, at kinesiske producenter kan afsætte over 60 000 ton pr. sæson til EU-markedet, hvilket bekræftes af importdata fra Eurostat for sæson 2011/2012. Desuden viser det høje importniveau i 2011/12, en periode, hvor foranstaltningerne ikke var gældende størstedelen af tiden (dvs. fra den 22. marts 2012), at Unionen er et attraktivt marked for kinesiske producenter med hensyn til priser, og at betydelige mængder kinesisk dumpingimport ville nå EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves.
(47)
Det forhold, at Kina i perioden 2002-2007 (hvor der ikke var indført antidumpingforanstaltninger) eksporterede betydeligt flere mandariner på dåse i gennemsnit pr. sæson (36 % flere) end i perioden 2009-2013 (hvor der blev pålagt told, undtagen mellem 22. marts 2012 og 23. februar 2013), skønt den samlede mængde til eksport fra Kina på verdensplan var lavere i den første periode end i den anden, bekræfter yderligere sandsynligheden for, at de kinesiske producenter vil øge deres eksportmængder til Unionen til det niveau, man oplevede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.3.4. Eksportpriser til tredjelande
(48)
Med hensyn til eksporten til tredjelande viste undersøgelsen, at den samarbejdsvillige virksomheds gennemsnitlige salgspriser ved eksport til en række vigtige markeder (som f.eks. Japan, Malaysia, Filippinerne, Thailand) lå under de gennemsnitlige salgspriser til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Det kan derfor forventes, at den samarbejdsvillige eksporterende producent i en situation uden foranstaltninger ville omdirigere i hvert fald en del af eksporten til Unionen.
(49)
Også de kinesiske eksportstatistikker for tilberedte og/eller konserverede citrusfrugter i hermetisk lukket emballage viser, at der er en sandsynlighed for omdirigering af eksport fra Kina til Unionen. Ud fra disse statistikker anslås det, at der blev solgt omkring 20 000 ton af den pågældende vare til eksportmarkeder til gennemsnitspriser, som er lavere end dem i EU, i den nuværende undersøgelsesperiode, selv om der ikke var nogen antidumpingtold på importen fra Kina på disse markeder. I den nuværende undersøgelsesperiode ville denne mængde svare til EU-erhvervsgrenens hjemmemarkedssalg og 71 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion. Ud fra størrelsen af det nuværende europæiske marked for mandariner på dåse (samlet EU-forbrug: 44 523 ton) og ifølge oplysninger fra de kinesiske eksportstatistikker ville mængden af den nuværende eksport fra Kina til EU plus den potentielle mængde, som det giver økonomisk mening at omdirigere til Unionen, med andre ord næsten dække hele EU-efterspørgslen efter mandariner på dåse.
3.3.5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(50)
Undersøgelsen har bekræftet, at importen fra Kina fortsatte med at trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser i den nuværende undersøgelsesperiode. I betragtning af den fortsatte dumping, det forhold, at EU-markedet er et betydeligt marked, som var interessant for de kinesiske eksportører tilbage i tiden, og at produktionskapaciteten i Kina ligger over det samlede EU-forbrug samt de kinesiske producenters påviste vilje og evne til hurtigt at øge eksporten til Unionen, hvis der er et incitament, konkluderes det, at der er en sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
4. SKADE
4.1. Generelle bemærkninger
(51)
Mandariner høstes om efteråret og om vinteren, og høst- og forarbejdningssæsonen starter i begyndelsen af oktober og slutter omkring udgangen af januar (for visse sorter februar eller marts) det følgende år. De fleste købs- (f.eks. ikke forretningsmæssigt forbundne importørers) og salgskontrakter forhandles i de første måneder af hver sæson. Praksis i mandarinkonservesindustrien er at benytte sæsonen (perioden fra 1. oktober i et år til 30. september i det følgende år) som sammenligningsgrundlag. Som i den oprindelige undersøgelse benyttede Kommissionen denne praksis i sin analyse.
4.2. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(52)
I den nuværende undersøgelsesperiode blev samme vare fremstillet i Unionen af fem producenter. Den samlede EU-produktion af samme vare i den nuværende undersøgelsesperiode blev fastlagt ud fra spørgeskemabesvarelserne fra fire individuelle producenter, som blev efterprøvet under et kontrolbesøg på stedet. Produktionen hos den sidste producent, som ikke udviste tilstrækkelig samarbejdsvilje, og hos hvem der ikke blev foretaget et kontrolbesøg på stedet, blev fastlagt ud fra spørgeskemabesvarelsen fra denne producent krydstjekket med klagen. På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til at være på omkring 28 500 ton i den nuværende undersøgelsesperiode.
(53)
Det konkluderes, at ovennævnte EU-producenter, der tegner sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
4.3. Åbenbart forbrug på EU-markedet
(54)
EU-forbruget blev fastlagt ud fra importdata som angivet af Eurostat på Taric- (Fællesskabets integrerede toldtarif) niveau og således nøjagtigt sammenfaldende med definitionen af den pågældende vare - og ud fra EU-erhvervsgrenens EU-salgsmængder.
(55)
Det bør bemærkes, at selv om analysen er baseret på sæsoner snarere end kalenderår, afspejler ovennævnte metode ikke nødvendigvis forbruget på industrielt bruger-/forbrugerniveau. I betragtning af det sæsonbetingede udsving i råvarerne (frisk frugt) er det almindelig praksis i sektoren både for importører og EU-producenter at opbygge lagre, når frisk frugt kommer på dåse, og sælge de forarbejdede varer til distributører eller industrielle brugere i løbet af året. Forbruget kan således af og til blive berørt af lageropbygningseffekter.
(56)
På det grundlag udviklede EU-forbruget sig således i den betragtede periode:
Tabel 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Nuværende undersøgelsesperiode
EU-forbrug (ton)
66 487
72 618
90 207
44 523
Indeks: 2009/10 = 100
100
109
136
67
(57)
I den betragtede periode lå EU-forbruget af citrusfrugter gennemsnitligt på lidt under 70 000 ton. Importen toppede imidlertid i 2011/12, fulgt af et fald i den nuværende undersøgelsesperiode. Denne udvikling afspejler faktisk en lageropbygningseffekt snarere end en reel vækst/et reelt fald i forbruget og tilskrives det høje niveau af import fra Kina, der forefandtes mellem marts og juli 2012, hvor foranstaltningerne midlertidigt ikke var gældende, jf. betragtning 2. Den toppende import i 2011/12 blev udlignet af et lavere importniveau i den nuværende undersøgelsesperiode og dermed et lavere EU-forbrug.
(58)
En række importører hævdede, at de ikke havde foretaget lageropbygning. De gjorde ligeledes gældende, at siden 6. oktober 2011, hvor generaladvokaten afgav udtalelse i sag C-338/10, havde de allerede været overbevist om, at Domstolen ville annullere foranstaltningerne. De udsatte derfor toldbehandlingen af den pågældende vare, indtil Domstolen havde truffet endelig afgørelse.
(59)
I den forbindelse bør der mindes om, at lageropbygning kan defineres som opbygning og oplagring af en reserveforsyning. De data, som Kommissionen er i besiddelse af, viser, at siden annulleringen af foranstaltningerne den 22. marts 2012 havde der fundet en massiv import sted af den pågældende vare frem til juli 2012, gennemsnitligt på omkring 9 000 ton pr. måned. Derefter og frem til udgangen af NUP faldt det gennemsnitlige importniveau til kun omkring 1 650 ton pr. måned, hvilket var omkring 2 000 ton mindre pr. måned i forhold til gennemsnitsimportniveauet i perioden forud for annulleringen af foranstaltningerne. Kommissionen konkluderede, at for at nå et så betydeligt niveau af månedlig import inden for en relativt kort periode måtte importørerne have opbygget lagre med store mængder af den pågældende vare. Dette blev også bekræftet af visse importører, der indrømmede, at de havde trukket toldbehandlingen, da det gik op for dem, at antidumpingtolden ville blive annulleret. Derfor måtte påstanden om, at importørerne ikke foretog lageropbygning, afvises.
4.4. Import til Unionen fra Kina
(60)
I betragtning af, at der kun var én gruppe af kinesiske eksportører, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og at denne gruppe tegnede sig for omkring 12 %-20 % (angivet som et interval af fortrolighedshensyn) af den samlede import fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode, blev det konkluderet, at Eurostats data (Taric- (Fællesskabets integrerede toldtarif) kodeniveau om nødvendigt) var de mest nøjagtige og den bedste informationskilde med hensyn til importmængder og -priser. Den samarbejdsvillige kinesiske eksportørs individuelle priser blev ikke desto mindre også undersøgt.
4.4.1. Mængde og markedsandel
(61)
Mængden af import fra Kina og den tilsvarende markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 2
Import fra Kina
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Importmængde (ton)
47 235
41 915
59 613
19 294
Indeks: 2009/10 = 100
100
89
126
41
Markedsandel
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne i 2008 fulgte mængden af import fra Kina generelt en nedadgående tendens. Der mindes om, at importen i den oprindelige undersøgelsesperiode (2006/07) udgjorde 56 108 ton.
(63)
Som forklaret ovenfor toppede importen imidlertid i 2011/12. Dette var klart en følge af ophævelsen af antidumpingforanstaltningerne i marts 2012. Når man ser på den månedlige udvikling i importen fra Kina ud fra Eurostats data, svingede den månedlige import fra Kina ganske rigtigt mellem 2 000 og 6 000 ton, men nåede niveauer på mellem 6 000 og 12 000 ton i perioden marts 2012-juli 2012 (i gennemsnit næsten 9 000 ton pr. måned). I den forbindelse bør det bemærkes, at foranstaltningerne blev annulleret i marts 2012 og genindført i februar 2013, men registrering blev indført den 29. juni 2012 (10), hvilket havde en afdæmpende virkning på importen.
(64)
I lighed med importmængden fulgte Kinas markedsandel en nedadgående tendens i den betragtede periode og faldt fra 71 % til 43 %. Selv i betragtning af virkningen af det usædvanlige importniveau fra Kina i 2011/12 og i den nuværende undersøgelsesperiode faldt markedsandelen fra omkring 70 % i 2009/10 til et gennemsnit på 55 % i de følgende år.
4.4.2. Pris og prisunderbud
Tabel 3
Import fra Kina
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Gennemsnitlig importpris (EUR pr. ton)
677
744
1 068
925
Indeks: 2009/10 = 100
100
110
158
137
(65)
Som det fremgår af tabellen ovenfor, voksede priserne på importen fra Kina i den betragtede periode med 37 %. Det bør dog bemærkes, at priserne steg betydeligt frem til perioden 2011/12 og derefter faldt i den nuværende undersøgelsesperiode.
(66)
Da den eneste samarbejdsvillige eksportørs importmængde kun tegnede sig for omkring 12 %-20 % (angivet som et interval af fortrolighedshensyn) af importen fra Kina i den fornyede undersøgelsesperiode, blev forekomsten af prisunderbud undersøgt også for den samlede eksport fra Kina ud fra importstatistikker.
(67)
Til dette formål blev de samarbejdsvillige EU-producenters vejede gennemsnitlige salgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige cif- (omkostninger, forsikring og fragt) priser på importen fra Kina som oplyst af Eurostat. Disse cif-priser blev justeret for at dække omkostninger i forbindelse med fortoldning, nemlig toldtarif og omkostninger, der påløb efter importen.
(68)
På dette grundlag viste sammenligningen, at importen af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode underbød EU-erhvervsgrenens priser med 4,8 %, når beregningerne tager hensyn til virkningen af den gældende antidumpingtold. Underbudsmargenen når imidlertid op på 28 %, hvis importpriserne betragtes uden antidumpingtold.
(69)
Hvis man betragter de importpriser, som den samarbejdsvillige kinesiske eksportør har indberettet, behørigt justeret, kan man konstatere en underbudsmargen på 14 % i den nuværende undersøgelsesperiode, selv når der tages højde for gældende antidumpingtold. Hvis man ser bort fra virkningen af antidumpingtolden, nåede underbudsmargenen et niveau på 20 %. Det bør bemærkes, at størstedelen af denne eksport i den nuværende undersøgelsesperiode fandt sted, mens foranstaltningerne var annulleret.
4.5. Import til Unionen fra andre tredjelande
(70)
I den betragtede periode tegnede importen fra andre tredjelande sig aldrig for en markedsandel på over 11,2 %. Størstedelen af denne import (mindst 89 % i den betragtede periode) var fra Tyrkiet.
Tabel 4
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Importmængde fra andre tredjelande (ton)
4 033
8 078
10 090
4 717
Indeks: 2009/10 = 100
100
200
250
117
Markedsandel
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(71)
Undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen omfattede en vurdering af alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
(72)
Selv om alle fem EU-producenter indsendte en spørgeskemabesvarelse, blev én af producenternes spørgeskemabesvarelse ikke anset for at kunne anvendes fuldt ud, da dennes besvarelse ikke blev efterprøvet ved et kontrolbesøg. Analysen tog derfor udgangspunkt i følgende metode.
(73)
De makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, vækst, dumpingmargenernes størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet på niveauet for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen blev baseret på oplysninger fra de fire fuldt samarbejdsvillige EU-producenter. I tilfældet med den producent, hvis spørgeskemabesvarelse ikke blev efterprøvet, blev vurderingen baseret på data fra denne producent, som så vidt muligt blev krydstjekket med data i klagen og producentens reviderede regnskaber.
(74)
Analysen af mikroøkonomiske indikatorer (lagre, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, lønninger) blev foretaget på niveauet for de fuldt ud samarbejdsvillige fire EU-producenter. Vurderingen blev baseret på deres oplysninger, som blev behørigt efterprøvet under et kontrolbesøg.
4.6.1. Makroøkonomiske indikatorer
4.6.1.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 5
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Produktion (ton)
11 815
33 318
29 672
28 763
Indeks: 2009/10 = 100
100
282
251
243
Produktionskapacitet (ton)
77 380
77 380
77 380
77 380
Indeks: 2009/10 = 100
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Produktionen voksede markant i den betragtede periode fra omkring 12 000 ton til næsten 29 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. I sæson 2009/2010 var produktionen lille, eftersom EU-erhvervsgrenen stadig var påvirket af dumpingimporten af kinesiske mandariner på dåse, der blev importeret i den foregående sæson, samt af det forhold, at den havde en lagerbeholdning fra den foregående sæson, hvor antidumpingforanstaltningerne ikke havde været gældende. Produktionen voksede i sæson 2010/11, da den nye import fra Kina blev omfattet af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(76)
Eftersom produktionskapaciteten i Unionen ikke ændrede sig i perioden, voksede kapacitetsudnyttelsen tilsvarende. Den lå dog konsekvent under 50 %.
(77)
En europæisk sammenslutning af erhvervsdrivende hævdede, at en EU-producent havde indstillet produktionen siden 2012/13, og at denne producent og to andre var i en vanskelig finansiel situation. Af disse grunde hævdedes det, at tallene for produktion og produktionskapacitet/-udnyttelse var kunstigt oppustede.
(78)
I så henseende bør det for det første bemærkes, at de oplysninger, der blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, viste, at alle EU-producenter i EU-erhvervsgrenen har produceret på alle årstider i den betragtede periode. Den første påstand om, at en producent indstillede produktionen i NUP, bør derfor afvises.
(79)
For så vidt angår EU-producenternes påståede vanskelige finansielle situation, var en af EU-producenterne faktisk udsat for en insolvensbehandling i den betragtede periode. Undersøgelsen viste dog, at denne producents produktion voksede betydeligt i hele den betragtede periode, hvorimod kapaciteten forblev uændret. Derfor konkluderedes det, at insolvensbehandlingen ikke havde nogen negativ indvirkning på denne producents produktion. For så vidt angår de to øvrige EU-producenter, blev de udsat for insolvensbehandling, men først efter den betragtede periode. Dette bekræfter den konklusion, jf. betragtning 96-98, at der faktisk forekom fornyet skade, og at EU-erhvervsgrenen fortsat har været i en vanskelig finansiel situation.
4.6.1.2. Salgsmængde og markedsandel i Unionen
Tabel 6
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Salgsmængde (ton)
15 219
22 625
20 504
20 512
Indeks: 2009/10 = 100
100
149
135
135
Markedsandel (af EU-forbruget)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder voksede med 35 % i den betragtede periode.
(81)
EU-erhvervsgrenens markedsandel fulgte også en stigende tendens i den betragtede periode. Selv i betragtning af lageropbygningseffekten på EU-forbrugets niveau i 2011/12 og i den nuværende undersøgelsesperiode voksede markedsandelen fra omkring 23 % i begyndelsen af perioden til et gennemsnit på 35 % i de seneste to undersøgte år.
4.6.1.3. Beskæftigelse og produktivitet
Tabel 7
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Beskæftigelse
350
481
484
428
Indeks: 2009/10 = 100
100
137
138
122
Produktivitet (ton pr. ansat)
34
69
61
67
Indeks: 2009/10 = 100
100
205
182
199
(82)
Både beskæftigelsen og produktiviteten øgedes i den betragtede periode og afspejler den samlede vækst i produktion og salgsmængde. Produktivitetsforøgelsen i sæson 2010/11 hang sammen med de højere produktionsmængder, der skyldtes, at antidumpingforanstaltningerne fik fuld virkning i den periode.
(83)
Ovenstående beskæftigelsestal er i fuldtidsækvivalenter, og derfor fremgår antallet af sæsonarbejdspladser ikke i absolutte tal. For at få et bedre billede af omfanget af arbejdspladser bør det bemærkes, at tallet for den nuværende undersøgelsesperiode er på omkring 2 400 sæsonarbejdspladser udtrykt i fuldtidsækvivalenter.
4.6.1.4. Vækst
(84)
EU-erhvervsgrenen formåede at drage fordel af væksten på EU-markedet frem til 2011. Men så snart foranstaltningerne over for Kina blev ophævet, jf. betragtning 2, og importen fra Kina oversvømmede EU-markedet, mistede EU-erhvervsgrenen betydelige markedsandele. Efter at der blev genindført told, var EU-erhvervsgrenen i stand til at genvinde sine tabte markedsandele, dog på bekostning af en forværring af den finansielle situation.
4.6.1.5. Dumpingens omfang og genrejsning efter tidligere dumping
(85)
Dumpingen fortsatte i den nuværende undersøgelsesperiode på et betydeligt niveau, jf. punkt 3.2.5 (se betragtning 34 og 35) ovenfor.
(86)
For så vidt angår indvirkningen på EU-erhvervsgrenen af omfanget af den faktiske dumpingmargen, kan denne indvirkning ikke anses for ubetydelig i betragtning af mængden af dumpingimport fra Kina. Det bemærkes, at EU-erhvervsgrenen stadig er under genrejsning efter tidligere dumping, navnlig for så vidt angår kapacitetsudnyttelse og rentabilitet (i forhold til i den oprindelige undersøgelse).
4.6.2. Mikroøkonomiske indikatorer
4.6.2.1. Lagerbeholdninger
Tabel 8
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Lagerbeholdninger (ton)
2 020
2 942
7 257
9 729
Indeks: 2009/10 = 100
100
146
359
482
(87)
EU-producenterne øgede deres lagerbeholdninger betydeligt i de to sidste sæsoner. Dette afspejler, at produktionen voksede mere end salget i den betragtede periode.
4.6.2.2. Salgspriser i Unionen
Tabel 9
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Gennemsnitlige enhedssalgspriser (EUR pr. ton)
1 260
1 322
1 577
1 397
Indeks: 2009/10 = 100
100
105
125
111
(88)
I den nuværende undersøgelsesperiode lykkedes det EU-erhvervsgrenen at hæve sin EU-salgspris med 11 %. Stigningen var særlig markant frem til 2011/12, men priserne faldt efterfølgende i den nuværende undersøgelsesperiode. Dette tilskrives det høje importniveau fra Kina, der forekom mellem marts og juli 2012, da foranstaltningerne ikke var gældende, og at EU-erhvervsgrenens priser blev underbudt af priserne på den pågældende vare fra Kina.
4.6.2.3. Rentabilitet og likviditet
Tabel 10
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Rentabilitet
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
I den betragtede periode blev EU-erhvervsgrenens rentabilitet i første omgang betydelig forbedret, nemlig i perioden 2010/11-2011/12. Men i den nuværende undersøgelsesperiode blev EU-erhvervsgrenen tabsgivende igen.
(90)
Forbedringen af rentabiliteten hang nøje sammen med det forhold, at det lykkedes EU-erhvervsgrenen at øge sin salgs- og produktionsmængde samt sin salgspris i årene efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne. En tilbagevenden til en tabsgivende situation i den nuværende undersøgelsesperiode skyldes lavere salgspriser som følge af den pludselige tilstrømning af import fra Kina, efter at tolden blev annulleret af EU-Domstolen.
(91)
I den forbindelse skal det bemærkes, at der blev importeret en betydelig mængde kinesiske varer uden antidumpingtold i perioden marts-juli 2012. Desuden konstateredes importen fra Kina at underbyde EU-erhvervsgrenens priser betydeligt i den nuværende undersøgelsesperiode, især hvis man ser bort fra virkningen af antidumpingtolden. Dette forårsagede et generelt pristryk, som igen førte til en tabsgivende situation for EU-erhvervsgrenen.
Tabel 11
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Likviditet (EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Indeks: 2009/10 = 100
100
254
- 116
- 167
(92)
I den betragtede periode svarede udviklingen i likviditeten i det store og hele til udviklingen i EU-erhvervsgrenens samlede rentabilitet sammenholdt med virkningen af væksten i lagerbeholdninger, navnlig i de sidste to analyserede år.
4.6.2.4. Investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og vækst
Tabel 12
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Investeringer (EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Indeks: 2009/10 = 100
100
131
749
75
Investeringsafkast (nettoaktiver)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
I den betragtede periode foretog en del af EU-erhvervsgrenen investeringer til vedligeholdelse og optimering af det eksisterende produktionsanlæg. Investeringsniveauet voksede især i perioden 2011/12, højst sandsynlig styrket af fortjenstniveauet det år og umiddelbart inden. Denne investering blev især foretaget af en EU-producent for at sikre en kilde til forsyning af råmaterialer, som vil supplere de eksisterende, og for at forbedre overholdelsen af miljøbestemmelserne. Investeringsafkastet i den betragtede periode fulgte nøje tendensen i rentabiliteten.
(94)
En del af EU-erhvervsgrenen havde vanskeligheder med at rejse kapital i den betragtede periode, men var i sidste ende i stand til at omlægge sin gæld.
4.6.2.5. Lønninger
Tabel 13
2009/10
2010/11
2011/12
Nuværende undersøgelsesperiode
Arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Indeks: 2009/10 = 100
100
93
91
98
(95)
De gennemsnitlige lønniveauer forblev relativt stabile i den betragtede periode, hvorimod enhedsproduktionsomkostningen faldt.
4.7. Konklusion
(96)
Skadesanalysen viser, at EU-erhvervsgrenens situation forbedredes i den betragtede periode. Indførelsen af antidumpingforanstaltningerne i slutningen af 2008 gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen støt og roligt at genrejse sig efter de skadelige virkninger af dumpingen og yderligere at udnytte sit potentiale på EU-markedet. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen drog fordel af foranstaltningerne, fremgår tydeligst af forhøjede produktions- og salgsniveauer, og især af fortjenstniveauet.
(97)
Situationen ændrede sig imidlertid i den nuværende undersøgelsesperiode. Foranstaltningerne blev annulleret i marts 2012, og importen fra Kina voksede betydeligt frem til juni 2012, hvor importen blev genstand for registrering. Importørerne anvendte annulleringen af antidumpingtolden til at opbygge lagre i 2011/2012 og sætte disse varer på EU-markedet til lave priser i den nuværende undersøgelsesperiode. Dette forårsagede et betydeligt samlet pristryk på EU-markedet, og som følge heraf forværredes erhvervsgrenens finansielle situation igen. Faktisk havde erhvervsgrenen intet andet valg end at sænke sine priser for at fastholde sit salgsniveau. Dette havde imidlertid alvorlige følger for dens finansielle situation.
(98)
Den stadig skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen fremgår bedst af en række negative finansielle indikatorer, nemlig rentabilitet og likviditet kombineret med høje lagerniveauer og lav kapacitetsudnyttelse. Denne situation er alt andet end befordrende for nye investeringer og vækst.
(99)
En europæisk sammenslutning af forhandlere satte spørgsmålstegn ved konklusionerne vedrørende skade med den begrundelse, at EU-erhvervsgrenens salgsmængde, beskæftigelse og salgspriser samt én EU-producents investeringsniveau udviklede sig positivt i den betragtede periode.
(100)
Denne påstand bør imidlertid afvises. Listen over relevante økonomiske indikatorer, som bør undersøges, er ikke udtømmende, og hverken en eller flere af disse faktorer er nødvendigvis udslagsgivende vedrørende undersøgelsen af dumpingimportens virkninger på EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. Som forklaret i betragtning 98 var de indikatorer, der foreslås af ansøgeren, ikke afgørende for Kommissionens konklusioner vedrørende EU-erhvervsgrenens skadevoldende situation. Konklusionen om fortsat skade byggede snarere på de negative finansielle indikatorer vedrørende rentabilitet og likviditet kombineret med høje lagerniveauer og lav kapacitetsudnyttelse.
5. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT SKADE
5.1. Konsekvenser af den forventede importmængde og prismæssige virkninger af en ophævelse af foranstaltningerne
(101)
Hvis foranstaltningerne ophæves, forventes importmængden at stige og forårsage yderligere skade for EU-erhvervsgrenen. Dette bygger på følgende elementer.
(102)
Analysen ovenfor, jf. betragtning 44, viser, at selv om eksportmængden fra Kina til Unionen faldt markant efter indførelsen af foranstaltningerne i slutningen af 2008, fremstiller kinesiske producenter stadig betydelige mængder af den pågældende vare, hvoraf størstedelen er bestemt til eksport.
(103)
For så vidt angår forventede mængder og priser, er det klart, at EU-markedet fortsat er meget attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter. For det første er EU-markedet, for så vidt angår mængde, det tredjestørste verdensmarked for kinesiske mandariner på dåse. Desuden viser udviklingen efter annulleringen af foranstaltningerne, at de kinesiske eksportører er i stand til hurtigt at eksportere betydelige mængder af den pågældende vare til EU-markedet, uden at det er nødvendigt at omdirigere salget fra andre markeder. Endelig kan Kina i den forbindelse ud fra importdata fra den oprindelige undersøgelse let eksportere over 60 000 ton pr. sæson til EU-markedet, hvilket svarer til næsten 90 % af det gennemsnitlige EU-forbrug i den betragtede periode.
(104)
Hvis Kina faktisk øgede sin eksport til EU som følge af en ophævelse af foranstaltningerne, ville der efter al sandsynlighed ske et generelt prisfald på EU-markedet på mellemlang sigt. Dette ville bringe EU-producenterne i en endnu vanskeligere situation, som forklaret nedenfor.
(105)
For det andet viser den kinesiske database (11), for så vidt angår priserne, at Kina tidligere eksporterede betydelige mængder til ikke-EU-lande til priser, der lå under eksportpriserne til EU. I den nuværende undersøgelsesperiode lå de mængder, der eksporteredes til disse ikke-EU-lande, på omkring 20 000 ton, hvilket svarer til 71 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion. På grund af EU-markedets tiltrækningskraft med hensyn til prissætning konkluderes det, at hvis foranstaltningerne ophæves, vil kinesiske eksportører sandsynligvis omdirigere disse mængder til det mere lukrative EU-marked.
(106)
Endvidere har ovennævnte analyse, jf. betragtning 68 og 69, vist, at importen fra Kina på EU-markedet markant underbød EU-producenternes priser i NUP, især når der ses bort fra virkningen af antidumpingtolden. Selv om de kinesiske importpriser voksede i 2011/2012, da foranstaltningerne ikke var gældende, var deres niveau stadig langt under niveauet for EU's priser ud fra Eurostat-data. På det grundlag var omfanget af prisforskellen i 2011/2012 faktisk sammenligneligt med det i NUP.
(107)
Markedet for tilberedte eller konserverede citrusfrugter er stærkt præget af priskonkurrence, da konkurrencen hovedsagelig finder sted på grundlag af priser. Dette forværres yderligere af, at salget normalt finder sted i forholdsvis store mængder. Hvis billig dumpingimport gøres tilgængelig i betydelige mængder på EU-markedet, ville dette få en direkte indvirkning på det generelle prisniveau på EU-markedet, hvilket ville medføre et generelt pristryk.
(108)
Annulleringen af antidumpingtolden i slutningen af den betragtede periode illustrerer, hvad der ville ske, hvis foranstaltningerne udløb.
(109)
Så snart foranstaltningerne blev annulleret af EU-Domstolen, og indtil importen blev omfattet af registrering, voksede mængden af import fra Kina hurtigt og markant. Den massive tilstedeværelse af denne billige import på EU-markedet tvang EU-producenterne til at sænke deres priser for at fastholde deres position med hensyn til salgs- og produktionsmængde, hvilket førte til en tabsgivende situation.
(110)
Det var resultatet af import uden antidumpingtold i en periode på kun fem måneder. Virkningerne på EU-erhvervsgrenens situation ville naturligvis blive langt alvorligere, hvis foranstaltningerne udløb. Hvis de store mængder lavprisimport gentog sig, ville den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, efter al sandsynlighed blive forværret. EU-producenterne ville blive udsat for en nedgang i produktions- og salgsmængder og -priser, hvilket ville føre til øget tab. En underbudsberegning ud fra dataene i punkt 4.4.2, jf. betragtning 68 og 69, men uden antidumpingtold, peger på et underbudsniveau på over 20 %.
(111)
Én europæisk sammenslutning af erhvervsdrivende hævdede, at EU-erhvervsgrenen ikke ville lide skade, hvis foranstaltningerne blev ophævet, fordi der ville blive forventet lavere importmængder af den pågældende vare i fremtiden. Denne påstand var baseret på følgende forhold. For det første, at forbruget på hjemmemarkedet af frisk frugt i Kina ville vokse i fremtiden såvel som eksporten af frisk frugt til Rusland. For det andet, at forbruget på det kinesiske hjemmemarked af mandariner på dåse også forventedes at stige. For det tredje, at Eurostats statistikker viser ovenstående, da de har vist lavere import af de pågældende varer siden sæson 2012/13.
(112)
Disse påstande bør dog afvises af følgende grunde:
a)
For det første: Selv om forbruget på det kinesiske hjemmemarked og eksporten af frisk frugt forventes at vokse, forventes den kinesiske produktion også at vokse i et sammenligneligt omfang ud fra de tilgængelige data (12). Det konkluderes derfor, at udbuddet af frisk frugt til den kinesiske konservesindustri i sæson 2013/14 ikke vil blive væsentligt berørt.
b)
For det andet: Det blev i betragtning 44 konkluderet, at forbruget på det kinesiske hjemmemarked af mandariner på dåse ville ligge på omkring 100 000 ton pr. sæson, og der er intet, der tyder på, at dette tal forventes at vokse i fremtiden. Ansøgerne fremlagde heller ikke dokumentation for, at forbruget ville vokse.
c)
For det tredje: Der bør mindes om, at den lavere import af den pågældende vare i sæson 2012/2013 (NUP) med rimelighed kunne forklares ved lageropbygningseffekten som følge af en massiv import, der fandt sted i sæson 2011/12 i de første fem måneder efter annulleringen af foranstaltningerne, jf. betragtning 59.
(113)
Den samme europæiske sammenslutning af erhvervsdrivende hævdede også, at større mængder frisk frugt på EU-markedet, formentlig på grund af embargoen mod Rusland, ville føre til en sænkning af priserne på denne frugt og således sætte EU-erhvervsgrenen i stand til yderligere at forbedre sin konkurrenceevne.
(114)
En sådan påstand er imidlertid rent spekulativ og blev ikke dokumenteret. Selv om råmaterialepriserne kan falde i fremtiden, anses dette ikke for at være en tilstrækkelig grund til ikke at afhjælpe de negative virkninger af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenens situation. Det er faktisk opfattelsen, at der ville forekomme fornyet dumpingimport i betydelige mængder og forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade, hvis foranstaltningerne ikke blev opretholdt. Dette ville i givet fald afskære EU-erhvervsgrenen fra fuldt ud at drage fordel af den positive virkning af en fremtidig nedgang i råvarepriserne. Påstanden blev derfor afvist.
5.2. Konklusion
(115)
På dette grundlag konkluderes det, at en ophævelse af foranstaltningerne over for importen fra Kina efter al sandsynlighed ville føre til fortsat skade for EU-erhvervsgrenen.
6. UNIONENS INTERESSER
6.1. Indledning
(116)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt ud fra en vurdering af de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens interesser på den ene side og importørernes og andre parters interesser på den anden side.
(117)
Der mindes om, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at være i strid med Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været gældende antidumpingforanstaltninger, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle unødigt negative virkninger på de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(118)
På dette grundlag blev det undersøgt, om det til trods for, at man var nået til den konklusion, at den skadevoldende dumping sandsynligvis ville fortsætte, kunne konkluderes, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
6.2. EU-erhvervsgrenens interesser
(119)
EU-erhvervsgrenen, der består af fem producenter i landdistrikter i Spanien, vandt markedsandele og var i stand til at sætte prisen op på den pågældende vare til et niveau, som gjorde det muligt for virksomheden at nå breakeven eller være rentabel i de perioder i den betragtede periode, hvori foranstaltningerne var gældende. Produktionsmængden og beskæftigelsestallene rettede sig på samme måde. Hvis foranstaltningerne blev ophævet, ville EU-erhvervsgrenen være i en langt værre situation som beskrevet ovenfor (sandsynlighed for fornyet skade) i form af lavere salgspriser og øget tab, jf. betragtning 110. Nye investeringer med henblik på at konsolidere virksomhederne og forbedre deres konkurrenceevne på markedet for den pågældende vare ville også blive hindret. Opretholdelse af foranstaltningerne ville være i EU-erhvervsgrenens interesse og burde bistå den i yderligere at udnytte sit potentiale på et EU-marked underlagt genoprettet konkurrence.
6.3. Importørers, forhandleres og detailhandleres interesser
(120)
Som nævnt i betragtning 10 ovenfor blev der som følge af det åbenbart store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører anvendt stikprøver. Importørerne er hovedsagelig placeret i Tyskland, men også i andre lande som f.eks. - men ikke udelukkende - Det Forenede Kongerige, Nederlandene og Tjekkiet.
(121)
To virksomheder, der importerede den pågældende vare i den betragtede periode, var samarbejdsvillige i forbindelse med undersøgelsen. Disse parters samlede virksomhed, for så vidt angår konserverede citrusfrugter, udgjorde 3,8 % af deres samlede omsætning. Selv om konserverede citrusfrugter ikke er den mest rentable virksomhed for disse importører, ligger det i deres forretningsmæssige beslutning at tilbyde et meget bredt udvalg af varer til bestemte kunder (f.eks. supermarkedskæder) med henblik på at sikre store kontrakter, hvor mindre rentable varer opvejes af salget af andre varer og stordriftsfordele.
(122)
Der var intet, der tydede på, at fortsatte foranstaltninger ville få nogen betydelig negativ indvirkning på de to importørers aktiviteter. De er ikke afhængige af denne vare, hvorimod forsyningskæden tilpassede sig til omkostningerne i forbindelse med antidumpingtolden. Som undersøgelsen viser, lukkede foranstaltningerne endvidere ikke EU-markedet for de kinesiske eksportører, eftersom den pågældende vare blev importeret i betydelige mængder i hele den betragtede periode trods de gældende foranstaltninger.
(123)
En anden importør hævdede, at antidumpingtold har en negativ indvirkning på dennes handelsvirksomhed med konserverede citrusfrugter. I lyset af manglende kontrollerbare data fra denne importør anses de negative virkninger af en fortsættelse af antidumpingforanstaltningerne på disse parter ikke for at være større end de positive virkninger af foranstaltningerne på EU-erhvervsgrenen.
(124)
En række parter påpegede en mangel på produktionskapacitet i EU-erhvervsgrenen. Det bør bemærkes, at en ophævelse af tolden kunne føre til en situation, hvor den alternative forsyningskilde ville blive nødt til at lukke sin virksomhed, så importørerne kun havde én forsyningskilde (importen fra Kina). Der mindes imidlertid om, at supermarkedskæder og detailhandlere lægger vægt på at opretholde en forsyningssikkerhed for deres virksomhed. En af dem støttede faktisk en opretholdelse af foranstaltningerne for at have konkurrence og mindst to forsyningskilder. Desuden har EU-erhvervsgrenen, som stadig er langt fra at nå en tilfredsstillende kapacitetsudnyttelse, kapacitet til yderligere at forsyne EU-markedet i en situation med genoprettet konkurrence. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen i øjeblikket ikke dækker 100 % af behovet i Unionen kan ikke berettige hverken de kinesiske eksportørers illoyale handelspraksisser eller ophævelsen af foranstaltninger i dette tilfælde.
(125)
Én europæisk sammenslutning af erhvervsdrivende hævdede, at en opretholdelse af foranstaltningerne uretmæssigt ville begrænse dens medlemmers normale forretningsgang, da en betydelig del af den var forbundet med handel med den pågældende vare. I den forbindelse bør det bemærkes, at formålet med antidumpingtold er at afhjælpe illoyal handelspraksis, dvs. dumping, og ikke at begrænse forretningsgangen. Der mindes om, at Kommissionen nåede frem til den konklusion, at det stadig var nødvendigt at opretholde foranstaltningen i denne sag.
6.4. Brugernes interesser
(126)
Brugerne var i forbindelse med analysen opdelt i to kategorier: På den ene side husholdninger og på den anden side professionelle/industrielle brugere, der er aktive inden for sektorer som f.eks. fremstilling af drikkevarer, syltetøj eller yoghurt, bagning eller catering.
(127)
Ingen part, der tilhører en af disse kategorier, eller som repræsenterer deres interesser, gav sig til kende eller var samarbejdsvillig i forbindelse med undersøgelsen.
(128)
Én importør hævdede, at antidumpingtolden på den pågældende vare ville være konkurrencebegrænsende og således ikke i EU-forbrugernes interesse. Der blev ikke fremlagt dokumentation til støtte for denne påstand.
(129)
I betragtning af den begrænsede vægt den pågældende vare kan have i budgettet for en gennemsnitshusholdning i Unionen, er der ikke noget bevis for, at en eventuel stigning i forbrugerprisen i forbindelse med opretholdelsen af foranstaltningerne kan opveje den positive virkning af foranstaltningerne på EU-erhvervsgrenen.
(130)
Selv om det ikke kan anfægtes, at en opretholdelse af tolden rent abstrakt kan påvirke nogle professionelle/industrielle brugere negativt i form af lavere margener, er der intet bevis for, at omkostninger, der hidrører fra den pågældende vare (i forhold til deres samlede omkostninger), er betydelige. Eventuelle negative virkninger af fortsatte foranstaltninger på denne kategori af brugere ville således ikke være uforholdsmæssige.
6.5. Leverandørernes interesser
(131)
Både individuelle leverandører af frisk frugt til EU-erhvervsgrenen og én sammenslutning af sådanne leverandører erklærede, at foranstaltningerne er i deres interesse og også ville være gavnlige, for så vidt angår nye investeringer og job. Frugt, der sælges til EU-producenter, er en vigtig supplerende indtægtskilde for leverandører, i mangel af hvilken der kan opstå store problemer i landbrugssektoren i de berørte spanske regioner. Det skønnes, at antallet af medlemmer af kooperativer, der ville blive ramt, ville være på over 2 000 alene i regionen Valencia. For så vidt angår de berørte sæsonarbejdspladser, bl.a. i forbindelse med indsamling, transport og oplagring af frugt, vurderes det, at mindst 2 500 ville blive påvirket i regionerne Valencia og Murcia tilsammen.
(132)
Ud fra dataene fra sammenslutningen af spanske leverandører fremgår det, at hvis importen fra Kina overstiger 60 000 ton, hvilket allerede er sket to gange i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, kommer leverandørerne sandsynligvis i den situation, at de ikke vil være i stand til at sælge hele mængden af satsumas bestemt til EU-konservesindustrien.
(133)
Én europæisk sammenslutning af erhvervsdrivende hævdede, at leverandørerne kunne forvente støtte til at afhænde de mængder frugt, som ikke kunne eksporteres på grund af embargoen mod Rusland. Ansøgeren fremlagde imidlertid ingen dokumentation for påstanden om støtte. Endvidere ville en eventuel støtte kun have været tilgængelig i forbindelse med usolgt frugt bestemt til eksport til Rusland, men ikke for frugt, der ikke var blevet solgt til EU-erhvervsgrenen som følge af den skade, der var forårsaget af den pågældende vare efter foranstaltningernes udløb. Påstanden blev derfor afvist.
6.6. Konklusion
(134)
Undersøgelsen har vist, at de eksisterende antidumpingforanstaltninger ikke lukkede EU-markedet for import fra Kina og bidrog til EU-erhvervsgrenens genrejsning. Da denne genrejsningsproces stadig pågår, er opretholdelse af foranstaltningerne i EU-erhvervsgrenens interesse. Hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe, ville denne genrejsningsproces gå i stå, fortjenstgivende priser ville være uden for rækkevidde, og EU-erhvervsgrenen vil pådrage sig store tab. Endvidere ville en supplerende indtægtskilde for medlemmer af en lang række kooperativer og sæsonarbejdere i mange landdistrikter, hvor der kun er få jobalternativer, være truet.
(135)
Ud fra de tilgængelige data synes de gældende foranstaltninger ikke have haft nogen betydelig negativ indvirkning på den økonomiske situation hos de EU-importører, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. I lyset af de tilgængelige data kan indvirkningen af foranstaltningerne på andre parter, der gav sig til kende, eller på importører, forhandlere, brugere og detailhandlere ikke anses for at være væsentlig heller. En eventuel prisstigning som følge af opretholdelsen af antidumpingforanstaltningerne forekommer ikke at være uforholdsmæssig i forhold til EU-erhvervsgrenens fordel ved fjernelsen af den handelsforvridning, der blev forårsaget af dumpingimporten.
(136)
Ud fra alle de faktorer, der er omhandlet i ovenstående betragtninger, konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
7. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(137)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det findes hensigtsmæssigt at opretholde de nuværende foranstaltninger. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(138)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse typer konserveret frugt med oprindelse i Kina bør opretholdes i en periode på yderligere fem år, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(139)
Nogle parter hævdede, at foranstaltninger med et kvantitativt element (en kvoteordning) er at foretrække frem for antidumpingforanstaltninger. Denne påstand må afvises, da foranstaltningernes form ifølge grundforordningen ikke kan ændres i forbindelse med en udløbsundersøgelse. Denne påstand kan heller ikke anfægte konklusionerne i forbindelse med denne undersøgelse, nemlig at kravene for at opretholde antidumpingforanstaltningerne er opfyldt.
(140)
En virksomhed kan anmode om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin virksomhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (13). Anmodningen skal indeholde alle de relevante oplysninger, som gør det muligt at påvise, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at benytte den toldsats, der gælder for den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der gælder for den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.
(141)
Det udvalg, der er nedsat i medfør af grundforordningens artikel 15, stk. 1, har ikke afgivet udtalelse -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af tilberedte eller konserverede mandariner (herunder tangeriner og satsumas), klementiner, wilkings og lignende krydsninger af citrusfrugter, ikke tilsat alkohol, også tilsat sukker eller andre sødemidler, og som defineret i KN-position 2008, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode 2008 30 55, 2008 30 75 og ex 2008 30 90 (Taric-kode 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 og 2008309069).
2. Den endelige antidumpingtold på de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af de nedenfor anførte virksomheder fastsættes til:
Virksomhed
EUR pr. ton af varens nettovægt
Taric-tillægskode
Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang og dennes forretningsmæssigt forbundne producent Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, jf. bilaget
499,6
A889
Alle andre virksomheder
531,2
A999
Artikel 2
1. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (15), nedsættes den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af stk. 1, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
2. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 3
Artikel 1, stk. 2, kan ændres ved at tilføje en ny eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 499,6 EUR pr. ton af varens nettovægt, hvis en ny eksporterende producent i Folkerepublikken Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at denne:
a)
ikke eksporterede den vare til Unionen, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, i den nuværende undersøgelsesperiode (1. oktober 2012-30. september 2013) og i den oprindelige undersøgelsesperiode (1. oktober 2006-30. september 2007)
b)
ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina, som er omfattet af de ved denne forordning indførte foranstaltninger, og
c)
enten faktisk har eksporteret den pågældende vare til Unionen eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Unionen efter udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. december 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1313/2014,
annettu 10 päivänä joulukuuta 2014,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden (mandariinien jne.) tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1355/2008 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin yrityskohtaisina paljoustulleina, jotka vaihtelevat 361,4 eurosta 531,2 euroon tuotteen nettopainotonnia kohti.
(2)
Euroopan unionin tuomioistuin kumosi kyseiset toimenpiteet 22 päivänä maaliskuuta 2012 (3), mutta ne otettiin uudelleen käyttöön 18 päivänä helmikuuta 2013 annetulla neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 158/2013 (4).
1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(3)
Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 12 päivänä elokuuta 2013 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados, jäljempänä ’FENAVAL’, edustaen tuottajia, joiden osuus tiettyjen sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden kokonaistuotannosta unionissa on yli 75 prosenttia.
(4)
Pyyntö perustui siihen, että lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen.
1.3 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(5)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 25 päivänä lokakuuta 2013 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (6), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
1.4 Tutkimus
1.4.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(6)
Polkumyynnin jatkumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudelta, joka ulottui 1 päivästä lokakuuta 2009 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
1.4.2 Tutkimuksen osapuolet
(7)
Komissio ilmoitti virallisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, unionin tuottajille ja niiden järjestöille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa ja mahdollisissa vertailumaissa, etuyhteydettömille tuojille unionissa ja niiden järjestöille, unionin tuottajien tavarantoimittajille ja niiden järjestöille, unionin kuluttajajärjestölle, jota asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille. Kyseisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(8)
Koska Kiinassa toimii ilmeisen suuri määrä vientiä harjoittavia tuottajia ja unionissa suuri määrä etuyhteydettömiä tuojia, katsottiin asianmukaiseksi tutkia, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kyseisiä osapuolia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(9)
Koska vain yksi Kiinassa toimiva vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä toimitti pyydetyt tiedot, vientiä harjoittavista tuottajista ei pidetty tarpeellisena valita otosta.
(10)
Etuyhteydettömiä tuojia yksilöitiin 32, ja niitä pyydettiin toimittamaan tiedot otantaa varten. Seitsemän yritystä ilmoittautui ja toimitti tarvittavat tiedot otoksen valintaa varten. Niistä kolme valittiin otokseen, mutta vain kaksi vahvisti määräajassa halukkuutensa olla mukana otoksessa.
(11)
Edellä esitetyn perusteella komissio lähetti kyselylomakkeet asianomaisille osapuolille ja niille, jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin viideltä unionin tuottajalta, yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta, kahdeksalta unionin tuottajien tavarantoimittajalta, yhdeltä unionin tuottajien tavarantoimittajien järjestöltä ja yhdeltä vertailumaassa toimivalta tuottajalta.
(12)
Kaksi tuojien järjestöä ilmoittautui asianomaisina osapuolina. Viisi etuyhteydetöntä tuojaa esitti huomautuksia.
(13)
Vertailumaassa toimivia tuottajia yksilöitiin neljä, ja niitä pyydettiin toimittamaan tarvittavat tiedot. Vain yksi kyseisistä yrityksistä toimitti pyydetyt tiedot ja suostui tarkastuskäyntiin.
(14)
Komissio tarkasti kaikki tiedot, jotka se katsoi tarpeellisiksi sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin jatkuminen ja siitä aiheutuvan vahingon toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin:
a)
unionin tuottajat:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Espanja,
-
Conservas y Frutas SA, Murcia, Espanja,
-
Agricultura y Conservas SA, Algemesí (Valencia), Espanja,
-
Industrias Videca SA, Villanueva de Castellón (Valencia), Espanja;
b)
Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Kiina, ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd.;
c)
etuyhteydettömät unionin tuojat:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hampuri, Saksa,
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hampuri, Saksa;
d)
Vertailumaassa toimiva tuottaja:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turkki.
1.5 Olennaisten tosiasioiden ilmoittaminen ja kuulemiset
(15)
Komissio ilmoitti 13 päivänä lokakuuta 2014 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön polkumyyntitullit, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat asianomaiset osapuolet jättivät kirjallisia huomautuksia ja esittivät näkemyksiään lopullisista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. Kolme tuojaa pyysi kuulemista, ja niille järjestettiin yhteinen kuulemistilaisuus kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kanssa. Yksi eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö pyysi kuulemista komission yksiköiden kanssa, ja sellainen järjestettiin.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(16)
Tarkasteltavana oleva tuote tässä tarkastelussa on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat CN-koodeihin 2008 30 55, 2008 30 75 ja ex 2008 30 90 kuuluvat valmistetut tai säilötyt lisättyä alkoholia sisältämättömät, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät mandariinit (myös tangeriinit ja satsumat), klementiinit, wilkingit ja muut niiden kaltaiset sitrushedelmähybridit, sellaisina kuin ne on määritelty CN-nimikkeessä 2008, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(17)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta saadaan kuorimalla ja lohkomalla tiettyjä pieniä sitrushedelmiä (pääasiassa satsumia), jotka sen jälkeen säilötään sokerisiirappiin, mehuun tai veteen erikokoisiin pakkauksiin vastaamaan eri markkinoiden tarpeita.
(18)
Satsumia, klementiinejä ja muita pieniä sitrushedelmiä kutsutaan yleensä yhteisellä nimellä ”mandariinit”. Useimmat näistä eri hedelmälajeista soveltuvat käytettäviksi tuoretuotteena tai jalostettaviksi. Ne ovat samankaltaisia, ja niistä tehtyjen valmisteiden tai säilykkeiden katsotaan siten muodostavan yhden tuotteen.
2.2 Samankaltainen tuote
(19)
Unionin tuottajat väittivät tuontituotteen ja unionin tuotteen olevan samankaltaisia tuotteita seuraavin perustein:
-
niiden fyysiset ominaisuudet, kuten maku, muoto, koko ja koostumus, ovat samat tai samankaltaiset,
-
niitä myydään samoja tai samankaltaisia kanavia pitkin, ja ne kilpailevat pääasiassa hinnalla,
-
niillä on samat tai samankaltaiset käyttötarkoitukset,
-
ne ovat helposti keskenään korvattavissa,
-
ne luokitellaan samoihin yhdistetyn nimikkeistön koodeihin tariffointitarkoituksia varten.
(20)
Eräät tuojat väittivät sitä vastoin, että tuodun tuotteen laatu on parempi, koska se sisältää vähemmän rikkoutuneita hedelmälohkoja (enintään 5 %) ja sen maku, ulkonäkö ja rakenne ovat paremmat kuin unionin tuotteen. Lisäksi väitettiin, että tuodussa tuotteessa on erilainen haju kuin unionin tuotteessa.
(21)
Komissio tutki nämä väitteet ja tuli käytettävissä olevien tietojen perusteella siihen tulokseen, että johdanto-osan 19 kappaleessa tarkoitetut unionin tuotannonalan väitteet ovat paikkansapitäviä.
(22)
Tuojien esittämät väitteet oli hylättävä seuraavista syistä:
a)
jotkin laatuerot, jotka koskevat rikkoutuneiden hedelmälohkojen määrää, makua, ulkonäköä, hajua ja rakennetta, eivät vaikuta tuotteen perusominaisuuksiin. Tuontituote on edelleen vaihdettavissa unionin tuotteen kanssa, ja kummankin käyttötarkoitukset ovat samat tai samankaltaiset. Itse asiassa unionin tuottajat myivät tuotettaan, myös suuremman osuuden rikkoutuneita hedelmälohkoja sisältävää tuotetta, tarkastelujakson aikana sekä tuojille että samoille käyttäjä-/kuluttajaluokille (esimerkiksi valintamyymäläketjuille ja leipomoteollisuuden tavarantoimittajille), joille myös tuojat myivät omaa tuotettaan. Lisäksi yksi valintamyymäläketju Euroopan unionissa vahvisti myyvänsä Euroopasta ja Kiinasta peräisin olevaa tuotetta samalla tuote- ja kauppamerkillä;
b)
enintään 5 prosenttia rikkoutuneita hedelmälohkoja ei ole ainoastaan tuodun tuotteen ominaisuus. Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuottajat tarjoavat monenlaisia tuotelaatuja, joissa on eri prosenttiosuuksia rikkoutuneita hedelmälohkoja, myös sellaisia, joissa rikkoutuneita hedelmälohkoja on enintään 5 prosenttia. Eräät tuojat ostivat enintään 5 prosenttia rikkoutuneita hedelmälohkoja sisältävää tuotetta unionin tuottajilta.
(23)
Näin ollen, samoin kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, tuodun tuotteen ja unionin tuotannonalan tuottaman tuotteen katsotaan olevan samankaltaisia perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
3. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
3.1 Alustavat huomautukset
(24)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.
(25)
Kuten johdanto-osan 9 kappaleessa todetaan, vain yksi yritysryhmä toimi yhteistyössä, joten ei ollut tarpeen valita otosta vientiä harjoittavista tuottajista Kiinassa. Tämän yrityksen osuus oli noin 12-20 prosenttia (määrä ilmoitetaan vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä) tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Kiinasta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
3.2 Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
3.2.1 Vertailumaa
(26)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävien hintojen tai laskennallisen arvon perusteella tai tällaisesta kolmannesta maasta muihin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.
(27)
Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa käyttää Turkkia vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(28)
Ehdotukseen Turkin valitsemiseksi vertailumaaksi ei saatu huomautuksia. Yksikään asianomaisista osapuolista ei ehdottanut vaihtoehtoisia vertailumaassa toimivia samankaltaisen tuotteen tuottajia.
(29)
Yksi niistä turkkilaisista vientiä harjoittavista tuottajista, joihin otettiin yhteyttä (Frigo-Pak), toimitti täydellisen vastauksen kyselylomakkeeseen määräajassa ja suostui tiloissaan tehtävään tarkastuskäyntiin.
3.2.2 Normaaliarvo
(30)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin turkkilaiselta tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella. Yritys ei myynyt samankaltaista tuotetta kotimarkkinoilla, ja näin ollen normaaliarvo määriteltiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti käyttäen tuotantokustannuksia ja lisäämällä niihin kohtuullinen määrä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia 2 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti sekä kohtuullinen voittomarginaali 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti. Myynti-, yleis- ja hallintokustannuksina käytettiin kyseiselle tuottajalle muiden säilykkeiden kotimarkkinamyynnistä aiheutuneita myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia, ja niiden määrä oli 10-20 prosenttia (määrä ilmoitetaan vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä). Käytetty voiton määrä on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli 6,8 prosenttia, joka vastaa EU:n tuotannonalan saamaa voittoa ennen kuin se kärsi vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vuoksi.
3.2.3 Vientihinta
(31)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vienti unioniin myytiin suoraan unioniin sijoittautuneille riippumattomille asiakkaille. Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, jotka tuotteesta tosiasiallisesti maksettiin tai jotka siitä oli maksettava, kun se myytiin vietäväksi Kiinasta unioniin.
3.2.4 Vertailu
(32)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(33)
Normaaliarvon ja yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevan vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa tietyt kuljetus- ja vakuutuskustannusten, palkkioiden ja pankkimaksujen erot, jotka vaikuttivat hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen.
3.2.5 Polkumyyntimarginaali
(34)
Polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään.
(35)
Vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta. Polkumyyntimarginaali oli yli 60 prosenttia.
(36)
Huomattavan polkumyynnin esiintyminen vahvistui myös koko Kiinan osalta - vieläkin merkittävämmän tasoisena - kun verrattiin Kiinasta tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen painotettua keskimääräistä vientihintaa (Eurostatin tietojen perusteella) vertailumaalle määritettyyn painotettuun keskimääräiseen normaaliarvoon (oikaistuna siten, että se vastaa kiinalaisen tuonnin todennäköistä tuotevalikoimaa ottaen huomioon yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan EU:hun suuntautuvan myynnin tuotevalikoima vertailukelpoisten tuotelajien osalta).
(37)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs eurooppalainen toimialajärjestö väitti, että päinvastoin kuin kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla ja espanjalaisilla tuottajilla sillä ei ollut mitään mahdollisuutta tarkistaa tarkkoja laskelmia (polkumyynti ja vahinko), minkä vuoksi se pyysi komissiota antamaan yksityiskohtaiset tiedot polkumyyntilaskelmista. Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa pidetyn kuulemisen aikana myös kolme tuojaa ilmoitti, että ne olisivat halunneet saada tiedot tarkoista polkumyyntilaskelmista.
(38)
Tältä osin on syytä huomata, että tiedot, joihin komissio perusti laskelmansa, sisältävät liikesalaisuuksia ja luottamuksellisia tietoja. Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, joka toimitti kyseiset tiedot, on saanut asianmukaisella tavalla tiedokseen yksityiskohtaiset polkumyynti- ja vahinkolaskelmat eikä se ole esittänyt niitä koskevia huomautuksia tai selvityspyyntöjä. Komissio ei voi asettaa kyseisiä tietoja muiden asianomaisten osapuolten tarkasteltaviksi loukkaamatta tietojen luottamuksellisuutta. Komission käyttämä menetelmä ilmoitettiin kuitenkin kaikille asianomaisille osapuolille (ks. kuvaus johdanto-osan 30-36 kappaleessa). Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja ilmoitti edellä mainitun kuulemisen yhteydessä tuojille mahdollisuudesta pyytää häntä tarkistamaan komission laskelmat, jos ne epäilivät laskelmien paikkansapitävyyttä. Kyseiset kolme tuojaa eivät kuitenkaan esittäneet kuulemismenettelystä vastaavalle neuvonantajalle tällaista pyyntöä.
(39)
Joka tapauksessa asianomainen eurooppalainen toimialajärjestö laski itse polkumyyntimarginaalin vertaamalla Eurostatin keskimääräisiä tuontihintoja Kiinasta Eurostatin keskimääräisiin tuontihintoihin Turkista. Kyseisen toimialajärjestön mukaan tällainen vertailu osoittaisi polkumyyntitason olevan alempi eli noin 30 prosenttia. Tältä osin on todettava ensinnäkin, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa polkumyynnin täsmällinen taso ei ole yhtä tärkeä kuin tutkimuksessa, jossa määritetään tullin määrä. Toiseksi, kuten edellä johdanto-osan 30-33 kappaleessa selitetään, komission laskelma perustui ”todellisiin” normaaliarvoa koskeviin tietoihin, jotka saatiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineelta turkkilaiselta tuottajalta ja jotka tarkistettiin, ja vertailu Kiinan vientihintoihin tehtiin yksityiskohtaisella tasolla. Sen vuoksi tietoja, joihin komissio perusti laskelmansa, voidaan pitää paljon luotettavampina ja täsmällisempinä kuin arviota, jota järjestö ehdottaa päätelmistä ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa.
(40)
Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa pidetyn kuulemisen aikana kolme tuojaa väitti lisäksi, että polkumyyntiä ei esiintynyt. Ne perustelivat väitettään sillä, että komissio oli todennut, että yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräiset myyntihinnat useille tärkeille EU:n ulkopuolisille markkinoille olivat alhaisemmat kuin keskimääräiset myyntihinnat unionin markkinoille. Tämä väite oli hylättävä, koska polkumyynti tarkoittaa myyntiä tietyille markkinoille hinnoilla, jotka alittavat normaaliarvon, ei hinnoilla, jotka alittavat muilla kolmansilla markkinoilla saatavat hinnat.
3.3 Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
3.3.1 Alustava huomio
(41)
Sen lisäksi, että selvitettiin polkumyynnin esiintyminen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, tutkittiin polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin, ja analysoitiin seuraavia osatekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa; Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat; unionin markkinoiden houkuttelevuus Kiinasta peräisin olevan tuonnin kannalta.
(42)
Suurella osalla tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa EU:ssa ei ollut voimassa toimenpiteitä, koska ne oli kumottu (katso johdanto-osan 2 kappale). Kyseisenä ajanjaksona, jolloin toimenpiteitä ei sovellettu, tuonti lisääntyi suurimmilleen kaudella 2011/2012 ja väheni sen jälkeen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppukauden aikana. Tämä johtuu varastojen kasvattamisen vaikutuksesta ennemminkin kuin kulutuksen todellisesta kasvusta/vähenemisestä, ja syynä siihen on Kiinasta peräisin olevan tuonnin suuri määrä maaliskuusta heinäkuuhun vuonna 2012, jolloin toimenpiteitä ei ollut voimassa.
3.3.2 Kiinalaisten tuottajien tuotanto, kotimainen kulutus ja vientikapasiteetti
(43)
Komissio ei saanut yhdeltäkään kiinalaiselta tuottajalta eikä muilta asianomaisilta osapuolilta tietoja Kiinan koko tuotantokapasiteetista ja käyttämättömästä kapasiteetista. Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti komissio teki päätelmät käytettävissä olevien tietojen perusteella.
(44)
Yhdysvaltain maatalousministeriön ulkomaanosaston (Foreign Agricultural Service of the US Department of Agriculture, FSA/USDA) julkaiseman, tarkastelupyyntöön sisällytetyn ja julkisesti saatavilla olevan raportin (7) mukaan jalostukseen - eli säilykemandariinien valmistukseen - käytettyjen tuoreiden mandariinien määrä Kiinassa kasvoi 27 prosenttia kauden 2009/2010 (520 000 tonnia) ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson (660 000 tonnia) välisenä aikana. Kiinalaisten säilykemandariinien tuotanto seurasi samanlaista suuntausta. Kyseisen raportin mukaan Kiina lisäsi säilykemandariinien tuotantoaan kauden 2009/2010347 000 tonnista 440 000 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi raportissa arvioidaan, että säilykemandariinien kotimainen kulutus Kiinassa oli noin 100 000-150 000 tonnia kaudella 2013/2014. Koska eräs toinen julkisesti saatavilla oleva lähde arvioi kyseisen kotimaisen kulutuksen olleen 50 000-100 000 tonnia (8), vaikuttaa kohtuulliselta arvioida kotimaisen kulutuksen määräksi 100 000 tonnia. Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen vientiin tarkoitettujen kiinalaisten säilykemandariinien määräksi voidaan arvioida noin 340 000 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(45)
Eräissä muissa käytettävissä olevissa lähteissä esitetään hieman erilaisia arvioita vientiin käytettävissä olleesta kiinalaisten säilykemandariinien määrästä vuosina 2009-2014 (9). Eroista huolimatta kaikki kyseiset arviot viittaavat kuitenkin siihen, että kiinalaisia säilykemandariineja oli käytettävissä vientiin vähintään 300 000 tonnia kutakin vuotuista raportointikautta kohti vuosina 2009-2013. Mikään lähteistä ei viittaa siihen, että vientiin käytettävissä olevien kiinalaisten säilykemandariinien määrä voisi merkittävästi vähetä tulevaisuudessa.
3.3.3 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(46)
Vaikka tuonti Kiinasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli 19 253 tonnia, alkuperäisen tutkimuksen vuosia 2002-2007 koskevat tuontitiedot osoittavat, että kiinalaiset valmistajat pystyvät suuntaamaan unionin markkinoille yli 60 000 tonnia kautta kohti, minkä Eurostatin tuontitiedot kaudelta 2011/2012 vahvistavat. Lisäksi tuonnin suuri määrä kaudella 2011/2012, jolloin toimenpiteitä ei sovellettu suurimman osan aikaa (22 päivästä maaliskuuta 2012), osoittaa, että unioni on hintojen puolesta houkutteleva markkina-alue kiinalaisille valmistajille ja että Kiinasta tulisi unionin markkinoille merkittäviä määriä polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, jos nykyiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumottaisiin.
(47)
Se, että Kiina vei unioniin vuosien 2002-2007 aikana (jolloin polkumyyntitoimenpiteitä ei ollut käytössä) kautta kohti keskimäärin huomattavasti enemmän (+ 36 %) säilykemandariineja kuin vuosina 2009-2013 (jolloin tulleja kannettiin lukuun ottamatta 22 päivän maaliskuuta 2012 ja 23 päivän helmikuuta 2013 välistä ajanjaksoa), vaikka Kiinassa maailmanlaajuiseen vientiin käytettävissä olevat kokonaismäärät olivat ensiksi mainitulla kaudella pienempiä kuin jälkimmäisellä kaudella, vahvistaa todennäköisyyttä siitä, että kiinalaiset tuottajat lisäävät unioniin suuntautuvan vientinsä määriä alkuperäisen tutkimuksen aikana todetulle tasolle, jos toimenpiteet kumotaan.
3.3.4 Vientihinnat kolmansiin maihin
(48)
Kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistä tutkimus osoitti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yhteistyössä toimineen yrityksen vientimyynnissä useille tärkeille markkinoille (kuten Japaniin, Malesiaan, Filippiineille ja Thaimaahan) keskimääräiset hinnat olivat alhaisemmat kuin myynnissä unioniin. Näin ollen voidaan olettaa, että jos toimenpiteitä ei olisi voimassa, yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja siirtäisi ainakin osan kyseisestä viennistä unioniin.
(49)
Myös sitrushedelmävalmisteita ja -säilykkeitä (ilmatiiviissä pakkauksissa) koskevat Kiinan vientitilastot osoittavat, että kiinalaisen viennin suuntaaminen uudelleen unioniin on todennäköistä. Kyseisten tilastojen perusteella arvioidaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana noin 20 000 tonnia tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin vientikohteisiin sellaisin keskimääräisin hinnoin, jotka alittavat EU:ssa saatavat hinnat, vaikka kyseisillä markkinoilla ei sovellettu polkumyyntitulleja Kiinasta tulevaan tuontiin. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tämä määrä vastaisi unionin tuotannonalan kotimarkkinamyyntiä ja 71:tä prosenttia unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta. Toisin sanoen Euroopan säilykemandariinimarkkinoiden nykyinen suuruus (EU:n kokonaiskulutus 44 523 tonnia) ja Kiinan vientitilastoista saadut tiedot huomioon ottaen Kiinan nykyinen vientimäärä EU:hun yhdessä sen potentiaalisen määrän kanssa, joka olisi taloudellisesti järkevää suunnata uudelleen unioniin, kattaisi lähestulkoon kokonaan säilykemandariinien kysynnän EU:ssa.
3.3.5 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva päätelmä
(50)
Tutkimus vahvisti, että kiinalaisia tuotteita tuotiin edelleen unionin markkinoille polkumyyntihinnoin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun otetaan huomioon polkumyynnin jatkuminen, unionin merkittävyys markkina-alueena, joka on kiinnostanut kiinalaisia viejiä aiemmin, unionin kokonaiskulutusta suurempi tuotantokapasiteetti Kiinassa sekä kiinalaisten tuottajien todistettu halu ja kyky lisätä nopeasti unioniin suuntautuvaa vientiä jos siihen on kannustimet, voidaan päätellä, että polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan.
4. VAHINKO
4.1 Yleisiä huomioita
(51)
Mandariinisato korjataan syksyllä ja talvella. Korjuu- ja käsittelykausi alkaa lokakuun alussa ja päättyy tammikuun loppuvaiheilla (tiettyjen lajikkeiden osalta helmi- tai maaliskuussa) seuraavana vuonna. Useimmat ostosopimukset (esimerkiksi etuyhteydettömien tuojien kanssa) ja myyntisopimukset neuvotellaan kunkin kauden ensimmäisten kuukausien aikana. Mandariinisäilyketeollisuudessa on tapana käyttää vertailun pohjana kautta (kunkin vuoden 1 päivän lokakuuta ja seuraavan vuoden 30 päivän syyskuuta välistä ajanjaksoa). Komissio omaksui saman käytännön omassa analyysissään, kuten se oli tehnyt myös alkuperäisessä tutkimuksessa.
4.2 Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala
(52)
Samankaltaista tuotetta valmisti unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla viisi unionin tuottajaa. Samankaltaisen tuotteen kokonaistuotanto unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määritettiin neljän yksittäisen tuottajan toimittamien kyselylomakevastausten perusteella, jotka todennettiin paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa. Viidennen tuottajan, joka ei toiminut asianmukaisesti yhteistyössä ja jolle ei tehty paikan päällä tehtävää tarkastusta, osalta tuotanto perustui kyseisen tuottajan toimittamiin kyselylomakevastauksiin, jotka ristiintarkastettiin vertaamalla niitä valitukseen. Tällä perusteella unionin kokonaistuotannoksi arvioitiin noin 28 500 tonnia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
(53)
Edellä mainittujen unionin tuottajien, jotka vastaavat unionin koko tuotannosta, voidaan näin ollen katsoa muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
4.3 Todettavissa oleva kulutus unionin markkinoilla
(54)
Unionin kulutus määritettiin Eurostatin ilmoittamien Taric-tason (yhteisöjen yhtenäistetty tullitariffi), joka vastaa täsmälleen tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää, tuontitietojen sekä unionin tuotannonalan EU:ssa myymien määrien perusteella.
(55)
On huomattava, että vaikka analyysi perustuu kausiin kalenterivuosien sijasta, mainittu menetelmä ei välttämättä vastaa kulutusta teollisten käyttäjien/kuluttajien tasolla. Pääasiallisen raaka-aineen (tuoreet hedelmät) kausiluontoisuuden vuoksi alalla on tavanomaisena käytäntönä, että sekä tuojat että unionin tuottajat kasvattavat varastoja tuoreiden hedelmien säilömisvaiheessa ja myyvät sitten jalostettuja tuotteita jakelijoille tai teollisille käyttäjille ympäri vuoden. Varastojen kerääminen voi näin ollen joskus vaikuttaa kulutukseen.
(56)
Tämä huomioon ottaen kulutus kehittyi unionissa tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kulutus (tonnia)
66 487
72 618
90 207
44 523
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
Tarkastelujakson aikana sitrushedelmien kulutus unionissa pysyi keskimäärin hieman alle 70 000 tonnissa. Tuonnissa näkyi kuitenkin piikki kaudella 2011/2012, minkä jälkeen tuonti väheni tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämä kehitys johtuu varastojen kasvattamisen vaikutuksesta ennemminkin kuin kulutuksen todellisesta kasvusta/vähenemisestä, ja syynä siihen on Kiinasta peräisin olevan tuonnin suuri määrä maaliskuusta heinäkuuhun vuonna 2012, jolloin toimenpiteet eivät väliaikaisesti olleet voimassa (ks. johdanto-osan 2 kappale). Kauden 2011/2012 tuontihuipun jälkeen tuonti oli vähäisempää tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, jolloin myös unionin kulutus oli vähäisempää.
(58)
Eräät tuojat väittivät, että ne eivät olleet kasvattaneet varastojaan. Ne totesivat myös, että julkisasiamiehen annettua 6 päivänä lokakuuta 2011 ratkaisuehdotuksensa asiaan C-338/10 ne olivat jo varmoja siitä, että unionin tuomioistuin kumoaisi toimenpiteet. Sen vuoksi ne lykkäsivät tarkasteltavana olevan tuotteen tulliselvitystä siihen asti, kun tuomioistuimen lopullinen tuomio oli annettu.
(59)
Tässä yhteydessä olisi muistettava, että varastojen kasvattaminen voidaan määritellä ylimääräisten määrien keräämiseksi ja säilyttämiseksi. Komission käytettävissä olevista tiedoista käy ilmi, että sen jälkeen kun toimenpiteet kumottiin 22 päivänä maaliskuuta 2012, tarkasteltava olevan tuotteen tuonnin määrä oli heinäkuuhun 2012 asti valtava eli keskimäärin liki 9 000 tonnia kuukaudessa. Sen jälkeen aina tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun asti keskimääräinen tuontimäärä laski vain noin 1 650 tonniin kuukaudessa, mikä oli noin 2 000 tonnia vähemmän kuukaudessa kuin keskimääräinen tuontimäärä ajanjaksolla ennen toimenpiteiden kumoamista. Komissio totesi, että näin merkittävä kuukausittainen tuontimäärä suhteellisen lyhyen ajan kuluessa oli mahdollista vain, jos tuojat olivat kerryttäneet suuria määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta. Tämän itse asiassa myös vahvistivat eräät tuojat, jotka myönsivät viivyttäneensä tulliselvitystä, kun ne olivat vakuuttuneet siitä, että polkumyyntitullit kumottaisiin. Sen vuoksi väite, jonka mukaan tuojat eivät harjoittaneet varastojen kasvattamista, oli hylättävä.
4.4 Tuonti Kiinasta unioniin
(60)
Ottaen huomioon, että vain yksi kiinalaisten viejien ryhmä toimi tutkimuksessa yhteistyössä ja että kyseisen ryhmän osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli noin 12-20 prosenttia (määrä ilmoitetaan vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä), tehtiin se päätelmä, että Eurostatin tiedot (tarvittaessa Taric-koodien (yhteisöjen yhtenäistetty tariffikoodi) tasolla) ovat täsmällisin ja paras lähde tuontimääriä ja -hintoja koskeville tiedoille. Siitä huolimatta tutkittiin myös yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän yksittäisiä hintoja.
4.4.1 Määrä ja markkinaosuus
(61)
Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 2
Tuonti Kiinasta
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonnin määrä (tonnia)
47 235
41 915
59 613
19 294
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Markkinaosuus
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vuonna 2008 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen Kiinasta peräisin oleva tuonti oli yleisesti laskusuunnassa. On syytä muistaa, että alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana (2006/2007) tuonnin määrä oli 56 108 tonnia.
(63)
Kuten edellä selostetaan, tuonti kuitenkin kasvoi huomattavasti kaudella 2011/2012. Tuontimäärän kasvu johtui selvästi siitä, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumottiin maaliskuussa 2012. Kun tarkastellaan Kiinasta tulevan tuonnin kuukausittaista kehitystä Eurostatin tietojen perusteella, voidaan havaita, että yleensä sen määrä kuukautta kohti vaihteli 2 000 ja 6 000 tonnin välillä, mutta maaliskuusta heinäkuuhun vuonna 2012 se nousi 6 000 ja 12 000 tonnin välille (keskimäärin lähes 9 000 tonnia kuukaudessa). Tältä osin on huomattava, että toimenpiteet kumottiin maaliskuussa 2012 ja otettiin uudelleen käyttöön helmikuussa 2013, mutta kirjaamisvelvoite otettiin käyttöön 29 päivänä kesäkuuta 2012 (10), millä oli tuontia hillitsevä vaikutus.
(64)
Tuonnin määrän tavoin myös Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus pieneni tarkastelujakson aikana: 71 prosentista 43 prosenttiin. Vaikka otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin epätavallinen määrä kaudella 2011/2012 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, markkinaosuus laski kauden 2009/2010 noin 70 prosentista keskimäärin 55 prosenttiin seuraavina vuosina.
4.4.2 Hinnat ja hintojen alittavuus
Taulukko 3
Tuonti Kiinasta
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräinen tuontihinta (euroa/tonni)
677
744
1 068
925
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, tarkastelujakson aikana Kiinasta tulevan tuonnin hinnat nousivat 37 prosenttia. On kuitenkin huomattava, että hinnat nousivat huomattavasti kauteen 2011/2012 asti ja laskivat sitten tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
(66)
Koska tuontimäärä ainoalta yhteistyössä toimineelta viejältä oli vain noin 12-20 prosenttia (määrä ilmoitetaan vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä) Kiinasta tulevasta tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, hinnan alittavuutta tarkasteltiin myös kiinalaisen kokonaisviennin osalta tuontitilastojen perusteella.
(67)
Sitä varten yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla suuntautuvan myynnin painotettuja keskimääräisiä hintoja verrattiin Eurostatilta saatuihin Kiinasta tulevan tuonnin vastaaviin painotettuihin keskimääräisiin CIF-hintoihin (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina). CIF-hinnat oikaistiin tulliselvityskustannusten eli tullitariffin ja tuonnin jälkeisten kustannusten kattamiseksi.
(68)
Vertailu osoitti, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 4,8 prosentilla, jos laskelmissa otetaan huomioon voimassa olleet polkumyyntitullit. Hinnan alittavuuden marginaali on kuitenkin 28 prosenttia, jos tuontihintoja tarkastellaan ilman polkumyyntitulleja.
(69)
Kun tarkastellaan yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän ilmoittamia tuontihintoja, joihin on tehty asianmukaiset oikaisut, hinnan alittavuuden marginaaliksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saadaan 14 prosenttia, kun otetaan huomioon voimassa olleet polkumyyntitullit. Kun polkumyyntitullien vaikutus jätetään pois, hinnan alittavuuden marginaali on 20 prosenttia. On huomattava, että suurin osa tästä viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtui sen jälkeen, kun toimenpiteet oli kumottu.
4.5 Tuonti muista kolmansista maista unioniin
(70)
Tarkastelujakson aikana muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus ei missään vaiheessa ylittänyt 11,2:ta prosenttia. Suurin osa kyseisestä tuonnista (vähintään 89 % tarkastelujaksolla) oli peräisin Turkista.
Taulukko 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia)
4 033
8 078
10 090
4 717
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Markkinaosuus
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(71)
Polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan koskevan tarkastelun yhteydessä arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
(72)
Vaikka kaikki viisi unionin tuottajaa toimittivat vastaukset kyselylomakkeeseen, katsottiin, että yhden tuottajista toimittamaa kyselyvastausta ei voitu täysin käyttää, koska sen vastauksia ei ollut todennettu paikalla tehtävällä tarkastuskäynnillä. Sen vuoksi analyysi perustui seuraavaan menettelyyn.
(73)
Makrotaloudellisia indikaattoreita (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus, kasvu, polkumyyntimarginaalien suuruus ja aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannonalan tasolla. Arviointi perustui neljän täysin yhteistyössä toimineen unionin tuottajan toimittamiin tietoihin. Sen tuottajan tapauksessa, jonka kyselyvastauksia ei todennettu, arviointi perustui kyseisen tuottajan toimittamiin tietoihin, jotka ristiintarkastettiin mahdollisuuksien mukaan vertaamalla niitä valitukseen sisältyviin tietoihin ja tuottajan tarkastettuihin tilinpäätöksiin.
(74)
Mikrotaloudelliset indikaattorit (varastot, myyntihinnat, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti ja palkat) analysoitiin täysimääräisesti yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien tasolla. Arvio perustui niiden antamiin tietoihin, jotka todennettiin paikalla tehtävän tarkastuskäynnin aikana.
4.6.1 Makrotaloudelliset indikaattorit
4.6.1.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
11 815
33 318
29 672
28 763
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
77 380
77 380
77 380
77 380
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Kapasiteetin käyttöaste
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana huomattavasti eli noin 12 000 tonnista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lähes 29 000 tonniin. Kaudella 2009/2010 tuotanto oli vähäistä, koska unionin tuotannonalaan vaikutti yhä Kiinasta peräisin olevien säilykemandariinien tuonti polkumyynnillä edellisen kauden aikana sekä se, että sillä oli varastoja edelliseltä kaudelta, jolloin polkumyyntitoimenpiteitä ei ollut ollut voimassa. Tuotanto kasvoi kaudella 2010/2011 sen jälkeen, kun uusi kiinalainen tuonti oli saatu aisoihin voimaan tulleella polkumyyntitoimenpiteellä.
(76)
Koska unionin tuotantokapasiteetti ei muuttunut kyseisen jakson aikana, kapasiteetin käyttöaste kasvoi vastaavasti. Se oli kuitenkin jatkuvasti alle 50 prosenttia.
(77)
Yksi eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö väitti yhden unionin tuottajan lopettaneen tuotantonsa kauden 2012/2013 jälkeen ja kyseisen tuottajan sekä kahden muun olevan taloudellisesti vaikeassa tilanteessa. Tämän vuoksi se väitti, että tuotantoa ja tuotantokapasiteettia ja käyttöastetta koskevia lukuja kasvatettiin keinotekoisesti.
(78)
Tältä osin olisi ensinnäkin huomattava, että tutkimuksen aikana kerätyt tiedot osoittivat, että kaikilla unionin tuottajilla, jotka ovat osa unionin tuotannonalaa, on ollut tuotantoa kaikkina tarkastelujaksoon kuuluvina kausina. Näin ollen ensimmäinen väite, jonka mukaan yksi tuottaja olisi lopettanut tuotantonsa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, on hylättävä.
(79)
Mitä tulee väitteeseen unionin tuottajien vaikeasta taloudellisesta tilanteesta, yksi unionin tuottajista oli tosiaankin maksukyvyttömyysmenettelyn kohteena tarkastelujakson aikana. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kyseisen tuottajan tuotanto kasvoi merkittävästi tarkastelujakson aikana ja sen kapasiteetti pysyi samana. Sen vuoksi pääteltiin, että maksukyvyttömyysmenettely ei vaikuttanut kielteisesti kyseisen tuottajan tuotantoon. Kaksi muuta unionin tuottajaa joutui maksukyvyttömyysmenettelyyn vasta tarkastelujakson jälkeen. Tämä vahvistaa päätelmän siitä, että vahinko on tosiasiallisesti uusiutunut (ks. johdanto-osan 96-98 kappale) ja unionin tuotannonala on edelleen ollut vaikeassa taloudellisessa tilanteessa.
4.6.1.2 Myyntimäärät ja markkinaosuus unionissa
Taulukko 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myyntimäärä (tonnia)
15 219
22 625
20 504
20 512
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Markkinaosuus (unionin kulutuksesta)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla kasvoi 35 prosenttia tarkastelujaksolla.
(81)
Myös unionin tuotannonalan markkinaosuus oli kasvussa tarkastelujaksolla. Vaikka otetaan huomioon varastojen kasvattamisen vaikutus unionin kulutukseen kaudella 2011/2012 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, markkinaosuus kasvoi noin 23 prosentista kauden alussa keskimäärin 35 prosenttiin kahden viimeisen tarkastellun vuoden aikana.
4.6.1.3 Työllisyys ja tuottavuus
Taulukko 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys
350
481
484
428
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)
34
69
61
67
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Sekä työllisyys että tuottavuus paranivat tarkastelujaksolla heijastellen tuotanto- ja myyntimäärän yleistä kasvua. Tuottavuuden kasvu kaudella 2010/2011 liittyi suurempiin tuotantomääriin, jotka johtuivat siitä, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vaikuttivat täydellä teholla kyseisen ajanjakson aikana.
(83)
Edellä mainitut työllisyysluvut on muutettu kokoaikatyötä vastaaviksi, ja sen vuoksi niistä ei näy kausiluonteisten työpaikkojen absoluuttinen lukumäärä. Paremman käsityksen saamiseksi asiaan liittyvien työpaikkojen määrästä voidaan todeta, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokoaikavastaavina ilmoitettu luku vastaa käytännössä noin 2 400:aa kausiluonteista työpaikkaa.
4.6.1.4 Kasvu
(84)
Unionin tuotannonala pystyi hyötymään kasvusta unionin markkinoilla vuoteen 2011 asti. Kuitenkin heti, kun Kiinan vastaiset toimenpiteet kumottiin (ks. johdanto-osan 2 kappale) ja Kiinasta virtasi tuontia unionin markkinoille, unionin tuotannonala menetti huomattavan osan markkinaosuudestaan. Sen jälkeen, kun tullit otettiin uudelleen käyttöön, unionin tuotannonala pystyi saamaan takaisin menettämäänsä markkinaosuutta mutta sen taloudellinen tilanne heikkeni.
4.6.1.5 Polkumyynnin laajuus ja elpyminen aiemmasta polkumyynnistä
(85)
Polkumyynti jatkui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana huomattavana, kuten edellä 3.2.5 kohdassa selostetaan (ks. johdanto-osan 34 ja 35 kappale).
(86)
Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä. On huomattava, että unionin tuotannonala ei ole vielä täysin elpynyt aiemmasta polkumyynnistä erityisesti kapasiteetin käyttöasteen ja tuottavuuden suhteen (verrattuna alkuperäiseen tutkimukseen).
4.6.2 Mikrotaloudelliset indikaattorit
4.6.2.1 Varastot
Taulukko 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Varastot (tonnia)
2 020
2 942
7 257
9 729
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Unionin tuottajien varastot kasvoivat huomattavasti kahden viimeisen kauden aikana. Tämä kuvastaa sitä, että tuotanto kasvoi enemmän kuin myynti tarkastelujaksolla.
4.6.2.2 Myyntihinnat unionissa
Taulukko 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräiset yksikköhinnat (euroa/tonni)
1 260
1 322
1 577
1 397
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
Tarkastelujakson kuluessa unionin tuotannonala pystyi nostamaan myyntihintojaan EU:ssa 11 prosentilla. Nousu oli erityisen huomattavaa kauteen 2011/2012 asti, mutta sittemmin hinnat laskivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Sen katsotaan johtuvan Kiinasta tulevan tuonnin suuresta määrästä maaliskuun ja heinäkuun välillä vuonna 2012, jolloin toimenpiteet eivät olleet voimassa, ja Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen hinnoista, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat.
4.6.2.3 Kannattavuus ja kassavirta
Taulukko 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kannattavuus
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan kannattavuus aluksi, eli kausilla 2010/2011-2011/2012, parani huomattavasti. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonala alkoi kuitenkin tehdä uudelleen tappiota.
(90)
Kannattavuuden paraneminen liittyi selvästi siihen, että unionin tuotannonala onnistui lisäämään myynti- ja tuotantomääriään ja nostamaan myyntihintojaan polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeisinä vuosina. Paluu tappiolliseen tilanteeseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla on seurausta alhaisemmista myyntihinnoista, jotka johtuivat Kiinasta tulevan tuonnin äkillisestä lisääntymisestä sen jälkeen, kun EU:n tuomioistuin kumosi tullit.
(91)
Tässä yhteydessä olisi muistettava, että merkittävä määrä kiinalaisia tuotteita tuotiin ilman polkumyyntitullia maaliskuusta heinäkuuhun vuonna 2012. Lisäksi Kiinasta peräisin olevan tuonnin todettiin alittaneen huomattavasti unionin hinnat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, etenkin kun vähennetään polkumyyntitullien vaikutus. Tämä aiheutti yleisen hintojen alenemisen, mikä puolestaan johti unionin tuotannonalan tappiolliseen tilanteeseen.
Taulukko 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta (euroa)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Tarkastelujakson aikana kassavirran kehitys vastasi pääosin unionin tuotannonalan yleisen kannattavuuden kehitystä ja varastojen kasvun vaikutuksia, erityisesti kahden viimeisen analysoidun vuoden aikana.
4.6.2.4 Investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti
Taulukko 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investoinnit (euroa)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Sijoitetun pääoman tuotto (nettovarat)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Tarkastelujaksolla osa unionin tuotannonalasta teki investointeja olemassa olevien tuotantolaitteiden ylläpitoon ja optimointiin. Investointien määrä lisääntyi erityisesti kaudella 2011/2012, mitä edesauttoi todennäköisesti voittotaso kyseisenä vuonna ja välittömästi sitä ennen. Investoinneista suurimman osan teki yksi unionin tuottaja varmistaakseen raaka-aineiden hankintalähteen, joka täydentää sen nykyisiä lähteitä, ja parantaakseen ympäristösäännösten noudattamista. Sijoitetun pääoman tuotto noudatteli tarkastelujakson aikana tarkasti kannattavuuden kehitystä.
(94)
Osalla unionin tuotannonalasta oli vaikeuksia pääoman saannissa tarkastelujakson aikana, mutta se sai lopulta velkansa järjesteltyä uudelleen.
4.6.2.5 Palkat
Taulukko 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)
23 578
21 864
21 371
23 025
Indeksi (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Keskimääräinen palkkataso pysyi tarkastelujaksolla melko vakaana, kun taas tuotannon yksikkökustannukset alenivat.
4.7 Päätelmät
(96)
Vahinkoanalyysi osoittaa, että unionin tuotannonalan tilanne parani tarkastelujaksolla. Kun polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuoden 2008 lopulla, unionin tuotannonala saattoi hitaasti mutta tasaisesti toipua polkumyynnin vahingollisista vaikutuksista ja hyödyntää enemmän mahdollisuuksiaan unionin markkinoilla. Se, että unionin tuotannonala hyötyi toimenpiteistä, käy parhaiten ilmi sen tuotanto- ja myyntimäärien ja erityisesti voittotason noususta.
(97)
Tilanne kuitenkin muuttui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Toimenpiteet kumottiin maaliskuussa 2012, ja tuonti Kiinasta lisääntyi huimasti kesäkuuhun 2012 asti, jolloin tuonti asetettiin kirjaamisvelvoitteen alaiseksi. Tuojat käyttivät polkumyyntitullien kumoamista hyväkseen kasvattaakseen varastoja kaudella 2011/2012 ja tarjosivat kyseisiä tuotteita EU:n markkinoilla edullisin hinnoin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämä aiheutti huomattavaa yleistä hintapainetta EU:n markkinoilla, ja näin ollen unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne huononi uudestaan. Tuotannonalan oli siksi pakko laskea hintojaan säilyttääkseen myyntimääränsä. Tällä oli kuitenkin vakavia seurauksia sen taloudelliseen tilanteeseen.
(98)
Sitä, että unionin tuotannonalan tilanne on yhä vahingollinen, kuvaavat parhaiten negatiiviset taloudelliset indikaattorit eli kannattavuus ja kassavirta, suuret varastot ja alhainen kapasiteetin käyttöaste. Tällainen tilanne estää uusien investointien tekemistä ja kasvua.
(99)
Yksi eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö kyseenalaisti vahinkoa koskevat päätelmät sillä perusteella, että unionin tuotannonalan myyntimäärät, työllisyys ja myyntihinnat sekä yhden unionin tuottajan investointien taso kehittyivät myönteisesti tarkastelujaksolla.
(100)
Tämä väite olisi kuitenkin hylättävä. Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan luettelo huomioon otettavista olennaisista taloudellisista indikaattoreista ei ole tyhjentävä eikä yksi tai useampi kyseisistä tekijöistä välttämättä ole ratkaiseva peruste tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan. Kuten johdanto-osan 98 kappaleessa selitetään, väitteen esittäjän ehdottamat indikaattorit eivät olleet ratkaisevia, kun komissio teki päätelmänsä unionin tuotannonalan vahingollisesta tilanteesta. Päätelmä vahingon jatkumisesta perustui enemmänkin kannattavuutta ja kassavirtaa koskeviin negatiivisiin talousindikaattoreihin sekä varastojen suuriin määriin ja alhaiseen kapasiteetin käyttöasteeseen.
5. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
5.1 Arvioitujen tuontimäärien ja hintojen vaikutukset, jos toimenpiteet kumotaan
(101)
Jos toimenpiteet kumotaan, tuonnin määrä todennäköisesti kasvaa ja aiheuttaa lisävahinkoa unionin tuotannonalalle. Tämä arvio perustuu seuraaviin seikkoihin.
(102)
Edellä esitetty analyysi (ks. johdanto-osan 44 kappale) osoittaa, että vaikka Kiinasta unioniin tulevan tuonnin määrä laski huomattavasti sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuoden 2008 lopussa, kiinalaiset tuottajat valmistavat yhä huomattavan määrän tarkasteltavana olevaa tuotetta, josta suurin osa on tarkoitettu vientiin.
(103)
Ennakoitujen määrien ja hintojen suhteen on selvää, että unionin markkinat ovat edelleen erittäin houkuttelevat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille. Ensinnäkin määrän suhteen unionin markkinat ovat maailman kolmanneksi suurimmat kiinalaisten säilykemandariinien markkinat. Lisäksi toimenpiteiden kumoamisen jälkeinen kehitys osoittaa, että kiinalaiset viejät kykenevät nopeasti viemään merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille ilman, että niiden edes tarvitsee suunnata uudelleen myyntiään muilta markkinoilta. Tältä osin voidaan alkuperäisen tutkimuksen tuontitietojen perusteella todeta, että Kiina voi helposti viedä yli 60 000 tonnia kaudessa unionin markkinoille, ja tämä on lähes 90 prosenttia unionin keskimääräisestä kulutuksesta tarkastelujaksolla.
(104)
Jos Kiina todella lisäisi EU-vientiään toimenpiteiden kumoamisen seurauksena, olisi enemmän kuin todennäköistä, että hinnat EU:n markkinoilla laskisivat yleisesti keskipitkällä aikavälillä. Se tekisi EU:n tuottajien tilanteesta entistäkin vaikeamman, kuten jäljempänä selostetaan.
(105)
Toiseksi hintojen suhteen Kiinan tietokanta (11) osoittaa, että aikaisemmin Kiina vei merkittäviä määriä muihin kuin EU-maihin hinnoin, jotka alittivat EU:hun suuntautuvan viennin hinnat. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana muihin kuin EU-maihin suuntautuneen viennin määrä oli noin 20 000 tonnia, mikä on 71 prosenttia unionin tuotannonalan tuotannosta. Koska EU:n markkinat ovat houkuttelevat hintojen suhteen, päätellään, että jos toimenpiteet lakkautetaan, kiinalaiset viejät todennäköisesti suuntaavat kyseiset määrät tuottoisammille unionin markkinoille.
(106)
Lisäksi edellä esitetty analyysi (ks. johdanto-osan 68 ja 69 kappale) on osoittanut, että Kiinasta unionin markkinoille tullut tuonti alitti huomattavasti unionin tuottajien hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, etenkin kun jätetään huomiotta polkumyyntitullien vaikutus. Vaikka Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat nousivat kaudella 2011/2012, jolloin toimenpiteet eivät olleet voimassa, niiden taso oli Eurostatin tietojen mukaan edelleen selvästi alle EU:n hintatason. Tällä perusteella hintaero oli kaudella 2011/2012 itse asiassa vastaava kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(107)
Sitrushedelmävalmisteiden ja -säilykkeiden markkinoilla on hyvin voimakas hintakilpailu, koska kilpailu tapahtuu pääasiassa hinnan perusteella. Tilannetta korostaa vielä se, että myynti tapahtuu tavallisesti suhteellisen suurina määrinä. Jos merkittäviä määriä halpaa ja polkumyynnillä tuotua tuotetta asetetaan saataville unionin markkinoilla, sillä on suora vaikutus yleiseen hintatasoon unionin markkinoilla, mikä johtaisi yleiseen hintojen alenemiseen.
(108)
Polkumyyntitullien kumoaminen tarkastelujakson lopussa on erinomainen esimerkki siitä, mitä tapahtuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
(109)
Heti kun EU:n tuomioistuin oli kumonnut toimenpiteet, tuonti Kiinasta lisääntyi nopeasti ja merkittävästi siihen asti, kun tuonti tuli kirjaamisvelvoitteen alaiseksi. Kyseisen halpatuonnin massiivinen läsnäolo unionin markkinoilla pakotti unionin tuottajat alentamaan hintojaan, jotta ne pystyivät säilyttämään asemansa myynti- ja tuotantomäärien suhteen, mikä johti tappiolliseen tilanteeseen.
(110)
Tämä oli seurausta polkumyyntitullitta tapahtuneesta tuonnista vain viiden kuukauden ajanjaksolta. Vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen olisivat ilman muuta vielä vakavammat, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyisi. Jos suuri määrä halpatuontia tulisi markkinoille uudestaan, unionin tuotannonalalle aiheutuisi mitä todennäköisimmin vielä pahempaa vahinkoa. Unionin tuottajien tuotanto vähenisi ja myyntimäärät ja hinnat pienenisivät, mikä johtaisi tappioiden kasvamiseen. Edellä 4.4.2 kohdassa esitettyihin tietoihin perustuva hinnan alittavuuden laskelma (ks. johdanto-osan 68 ja 69 kappale), kun siitä poistetaan polkumyyntitullit, osoittaa hinnan alittavuuden tason olevan yli 20 prosenttia.
(111)
Yksi eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö väitti, ettei unionin tuotannonala kärsisi vahinkoa, jos toimenpiteet kumottaisiin, koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärät olisivat tulevaisuudessa oletettavasti pienempiä. Väite perustui seuraaviin seikkoihin: ensiksikin siihen, että tuoreiden hedelmien kotimainen kulutus Kiinassa samoin kuin tuoreiden hedelmien vienti Kiinasta Venäjälle kasvaisi tulevaisuudessa, ja toiseksi siihen, että myös säilykemandariinien kiinalaisen kotimaankulutuksen odotettiin lisääntyvän. Kolmanneksi perusteluksi esitettiin se, että Eurostatin tilastot todistavat edellä esitetyn, sillä niiden mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti on ollut vähäisempää kaudesta 2012/2013 lähtien.
(112)
Nämä väitteet olisi kuitenkin hylättävä seuraavista syistä:
a)
Vaikka ensinnäkin tuoreiden hedelmien kotimaisen kulutuksen ja viennin Kiinassa voitaisiin odottaa kasvavan, myös kiinalaisen tuotannon arvioidaan saatavilla olevien tietojen perusteella kasvavan vastaavassa määrin (12). Sen vuoksi päätellään, että Kiinan säilyketeollisuuden tuoreiden hedelmien saatavuuteen kaudella 2013/2014 ei kohdistu merkittäviä vaikutuksia.
b)
Toiseksi johdanto-osan 44 kappaleessa pääteltiin, että säilöttyjen mandariinien kotimainen kulutus Kiinassa olisi noin 100 000 tonnia kaudessa, eikä ole merkkejä siitä, että määrään olisi odotettavissa kasvua tulevaisuudessa. Väitteen esittäjät eivät myöskään esittäneet näyttöä siitä, että kulutus kasvaisi.
c)
Kolmannen perusteen osalta on syytä muistaa, että järkeenkäypä syy tarkasteltavana olevan tuotteen vähäisemmälle tuonnille kaudella 2012/2013 (tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla) on varastojen kerryttämisen vaikutus, joka oli seurausta massiivisista tuontimääristä kauden 2011/2012 viiden ensimmäisen kuukauden aikana toimenpiteiden kumoamisen jälkeen (ks. johdanto-osan 59 kappale).
(113)
Sama eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö väitti myös, että unionin markkinoilla Venäjän tuontikiellon vuoksi oletettavasti saatavilla olevat suuremmat määrät tuoreita hedelmiä laskisivat kyseisten hedelmien hintoja, mikä antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden parantaa edelleen kilpailukykyään.
(114)
Tällainen väite on kuitenkin puhtaasti spekulatiivinen, eikä sitä tuettu millään todisteilla. Vaikka raaka-aineen hinnat saattavat laskea tulevaisuudessa, sitä ei voida pitää riittävänä syynä jättää korjaamatta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kielteisiä vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen. Jos toimenpiteitä ei pidettäisi voimassa, polkumyyntituonti alkaisi todennäköisesti uudelleen merkittävän laajuisena ja aiheuttaisi lisää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Jos niin kävisi, unionin tuotannonala ei pystyisi hyödyntämään täysimääräisesti raaka-aineiden tulevasta hinnanalennuksesta - jos sellainen toteutuu - johtuvia positiivisia vaikutuksia. Tästä syystä väite hylättiin.
5.2 Päätelmät
(115)
Tällä perusteella päätellään, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen.
6. UNIONIN ETU
6.1 Johdanto
(116)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista eli sekä unionin tuotannonalan että tuojien ja muiden osapuolten eduista tehtyyn arviointiin.
(117)
On syytä muistaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty unionin edun vastaisena. Lisäksi tässä tutkimuksessa - joka on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, eli siinä analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa - voidaan arvioida, onko nykyisillä polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.
(118)
Tämän perusteella tutkittiin, voidaanko päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan vahingollinen polkumyynti todennäköisesti jatkuu.
6.2 Unionin tuotannonalan etu
(119)
Unionin tuotannonala, joka muodostuu viidestä tuottajasta Espanjan maaseutualueilla, kasvatti markkinaosuuttaan ja pystyi nostamaan tarkasteltavana olevan tuotteen hinnan tasolle, jolla sen liiketoiminta pääsi takaisin kannattavuusrajalle tai kannattavaksi niinä tarkastelujakson ajanjaksoina, joina toimenpiteet olivat voimassa. Tuotantomäärä ja työllisyysluvut paranivat vastaavasti. Jos toimenpiteet kumottaisiin, unionin tuotannonalan tilanne olisi paljon huonompi edellä kuvatulla tavalla (vahingon todennäköisesti toistuessa) eli myyntihinnat olisivat alhaisemmat ja tappiot suurempia (ks. johdanto-osan 110 kappale). Myös uudet investoinnit yritysten vahvistamiseksi ja niiden kilpailukyvyn parantamiseksi tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoilla vaikeutuisivat. Toimenpiteiden jatkaminen olisi unionin tuotannonalan edun mukaista ja auttaisi sitä hyödyntämään edelleen potentiaaliaan unionin markkinoilla, joille on palautettu kilpailu.
6.3 Tuojien, kauppiaiden ja vähittäismyyjien etu
(120)
Kuten edellä johdanto-osan 10 kappaleessa mainitaan, tutkimuksessa käytettiin otantaa, koska etuyhteydettömien tuojien lukumäärä on ilmeisen suuri. Tuojia on pääasiassa Saksassa mutta myös muissa maissa, esimerkiksi - mutta ei yksinomaan - Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Alankomaissa ja Tšekissä.
(121)
Kaksi sellaista yritystä, jotka toivat tarkasteltavana olevaa tuotetta tarkastelujakson aikana, toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Kyseisten osapuolten yhdistetty säilöttyihin sitrushedelmiin liittyvä liiketoiminta oli 3,8 prosenttia niiden yhdistetystä liikevaihdosta. Vaikka säilöttyihin sitrushedelmiin liittyvä liiketoiminta ei ole näiden tuojien kannattavinta liiketoimintaa, se kuuluu olennaisesti niiden liiketoimintavaihtoehtoon, johon kuuluu hyvin laajan tuotevalikoiman tarjoaminen tietyille asiakkaille (esim. valintamyymäläketjuille), niin että voidaan varmistaa laajoja sopimuksia, joissa vähemmän kannattavat tuotteet tulevat kompensoiduiksi muiden tuotteiden myynnillä ja mittakaavaeduilla.
(122)
Ei ilmennyt viitteitä siitä, että toimenpiteiden jatkamisella olisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia kyseisten kahden tuojan toimintaan. Ne eivät ole riippuvaisia kyseisestä tuotteesta, ja toimitusketju sopeutui polkumyyntitulliin liittyviin kustannuksiin. Lisäksi, kuten tutkimus osoittaa, toimenpiteet eivät sulkeneet unionin markkinoita kiinalaisilta viejiltä, sillä tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin merkittäviä määriä koko tarkastelujakson ajan toimenpiteiden voimassaolosta huolimatta.
(123)
Eräs toinen tuoja huomautti, että polkumyyntitullit vaikuttavat kielteisesti sen säilöttyjen sitrushedelmien kauppaa koskevaan liiketoimintaan. Koska kyseinen tuoja ei toimittanut todennettavissa olevia tietoja, katsotaan, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden jatkamisen mahdollinen kielteinen vaikutus kyseisiin osapuoliin ei olisi suurempi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.
(124)
Jotkin osapuolet viittasivat unionin tuotannonalan puuttuvaan tuotantokapasiteettiin. Olisi huomattava, että tullien jatkamatta jättäminen voisi johtaa tilanteeseen, jossa vaihtoehtoisen hankintalähteen olisi lopetettava toimintansa, eli tuojilla olisi vain yksi hankintalähde (tuonti Kiinasta). On muistettava, että toimitusvarmuuden ylläpitäminen on tärkeää valintamyymäläketjujen ja vähittäismyyjien liiketoiminnan kannalta. Yksi näistä osapuolista tukikin toimenpiteiden jatkamista kilpailun varmistamiseksi ja jotta sillä olisi vähintään kaksi hankintalähdettä. Lisäksi unionin tuotannonala, joka on vielä kaukana tyydyttävästä kapasiteetin käyttöasteesta, voi paremmin palvella unionin markkinoita palautuneissa kilpailuolosuhteissa. Se, että unionin tuotannonala ei tällä hetkellä kata 100-prosenttisesti unionin tarpeita, ei voi oikeuttaa kiinalaisten viejien epäterveitä kaupan käytäntöjä eikä toimenpiteiden poistamista tässä tapauksessa.
(125)
Yksi eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö väitti, että toimenpiteiden jatkaminen rajoittaisi kohtuuttomasti sen jäsenten tavanomaista liiketoimintaa, koska merkittävä osa siitä liittyi tarkasteltavana olevan tuotteen kauppaan. Tältä osin olisi huomattava, että polkumyyntitullien tarkoituksena on korjata epäterveitä kaupan käytäntöjä, esim. polkumyyntiä, ei rajoittaa liiketoimintaa. Muistettakoon, että komissio päätteli korjaustoimien ylläpitämisen olevan silti tarpeen esillä olevassa asiassa.
6.4 Käyttäjien etu
(126)
Analyysiä varten käyttäjät jaettiin kahteen ryhmään: kotitalouksiin sekä ammattimaisiin ja teollisiin käyttäjiin, joiden toimialoja ovat esimerkiksi juomien, hillojen tai jogurttien valmistus, leipomotoiminta tai ateriapalvelutoiminta.
(127)
Yksikään näihin ryhmiin kuuluva tai niiden etuja ajava osapuoli ei ilmoittautunut eikä millään tavalla toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.
(128)
Yksi tuoja väitti, että tarkasteltavana olevalle tuotteelle asetetut polkumyyntitullit rajoittaisivat kilpailua eivätkä näin ollen olisi unionin kuluttajien edun mukaisia. Tämän väitteen tueksi ei esitetty mitään näyttöä.
(129)
Kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen vähäinen merkitys unionin keskivertokotitalouden kulutusvarojen kannalta, ei ole näyttöä siitä, että toimenpiteiden jatkamisesta mahdollisesti aiheutuva kuluttajahintojen nousu olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.
(130)
Vaikka on kiistatonta, että tullien pitäminen voimassa voi teoriassa vaikuttaa kielteisesti joihinkin ammattimaisiin/teollisiin käyttäjiin pienentäen niiden marginaaleja, ei ole näyttöä siitä, että tarkasteltavana olevasta tuotteesta aiheutuvat kustannukset (verrattuna niiden kokonaiskustannuksiin) ovat merkittäviä. Toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen mahdolliset kielteiset vaikutukset tähän käyttäjäryhmään eivät näin ollen olisi suhteettomia.
6.5 Toimittajien etu
(131)
Sekä unionin tuotannonalan yksittäiset tuoreiden hedelmien toimittajat että yksi kyseisten toimittajien järjestö totesivat, että toimenpiteet ovat niiden etujen mukaisia ja olisivat hyödyksi myös uusien investointien ja työpaikkojen kannalta. Unionin tuottajille myytävät hedelmät ovat toimittajille tärkeä täydentävä tulonlähde, jonka puuttuessa maataloussektorilla asianomaisilla Espanjan alueilla saattaisi ilmetä merkittäviä häiriöitä. Vaikutukset ulottuisivat arvioiden mukaan yli 2 000:een osuuskunnan jäseneen pelkästään Valencian alueella. Muun muassa hedelmien keräämiseen, kuljetukseen ja varastointiin liittyviä kausityöpaikkoja, joihin toimenpiteet vaikuttavat, on arviolta ainakin 2 500 Valenciassa ja Murciassa yhteensä.
(132)
Espanjalaisten toimittajien järjestöltä saatujen tietojen perusteella voidaan päätellä, että jos tuonti Kiinasta ylittää 60 000 tonnia - niin kuin jo tapahtui kahdesti alkuperäisen tutkimuksen aikana - toimittajat joutuvat todennäköisesti tilanteeseen, jossa ne eivät saa myytyä koko sitä määrää satsumia, joka on tarkoitettu unionin säilyketeollisuudelle.
(133)
Yksi eurooppalainen elinkeinonharjoittajien järjestö väitti, että toimittajille on odotettavissa tukia sellaisista hedelmäeristä eroon pääsemiseksi, jotka jäävät viemättä Venäjän tuontikiellon vuoksi. Väitteen esittäjä ei kuitenkaan esittänyt mitään näyttöä tukia koskevan väitteensä tueksi. Lisäksi mahdollisia tukia olisi ollut saatavilla vain Venäjälle vietäviksi tarkoitetuille myymättä jääneille hedelmille mutta ei niille, jotka olivat jääneet myymättä unionin tuotannonalalle tarkasteltavana olevan tuotteen aiheuttaman vahingon vuoksi toimenpiteiden voimassaolon päättymisen jälkeen. Tämän vuoksi väite hylättiin.
6.6 Päätelmät
(134)
Tutkimus on osoittanut, että voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät sulkeneet unionin markkinoita kiinalaiselta tuonnilta ja että ne edistivät unionin tuotannonalan elpymistä. Koska elpyminen on edelleen käynnissä, toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen on unionin tuotannonalan edun mukaista. Jos toimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä, elpyminen pysähtyisi, kannattavat hintatasot jäisivät saavuttamatta ja unionin tuotannonalalle aiheutuisi suuria tappioita. Lisäksi lukuisien osuuskuntien jäsenten ja kausityöntekijöiden täydentävä tulonlähde useilla maaseutualueilla, joilla on vähän työpaikkoja tarjolla, olisi uhattuna.
(135)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella voimassa olevilla toimenpiteillä ei tunnu olleen merkittäviä kielteisiä vaikutuksia tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden unionin tuojien taloudelliseen tilanteeseen. Käytettävissä olevien tietojen perusteella toimenpiteiden vaikutusta muihin ilmoittautuneisiin osapuoliin taikka tuojiin, kauppiaisiin, käyttäjiin ja vähittäismyyjiin ei myöskään voida pitää merkittävänä. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden jatkamisesta aiheutuva hintojen mahdollinen nousu ei vaikuta suhteettomalta verrattuna siihen unionin tuotannonalalle koituvaan etuun, joka saavutetaan poistamalla polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama kaupan vääristymä.
(136)
Kaikki edellä olevissa johdanto-osan kappaleissa mainitut tekijät huomioon ottaen päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä, jotka estäisivät voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisen.
7. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(137)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella pidetään asianmukaisena jatkaa voimassa olevien toimenpiteiden soveltamista. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(138)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että tiettyjen Kiinasta peräisin olevien hedelmäsäilykkeiden tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava viidellä vuodella.
(139)
Jotkin osapuolet väittivät, että määrällisen elementin sisältävät toimenpiteet (kiintiöjärjestelmä) ovat parempia kuin polkumyyntitoimenpiteet. Tätä väitettä ei voida hyväksyä, koska perusasetuksen mukaan toimenpiteiden muotoa ei voida muuttaa voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. Väite ei horjuta tämän tutkimuksen yhteydessä tehtyjä päätelmiä eli sitä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämistä koskevat vaatimukset täyttyvät.
(140)
Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (13). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
(141)
Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, tällä hetkellä CN-koodeihin 2008 30 55, 2008 30 75 ja ex 2008 30 90 (Taric-koodit 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 ja 2008309069) kuuluvia valmistettuja tai säilöttyjä lisättyä alkoholia sisältämättömiä, myös lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältäviä mandariineja (myös tangeriinit ja satsumat), klementiinejä, wilkingejä ja muita niiden kaltaisia sitrushedelmähybridejä, sellaisina kuin ne on määritelty CN-nimikkeessä 2008.
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamiin 1 kohdassa mainittuihin tuotteisiin sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Euroa/tonni (tuotteen nettopaino)
Taric-lisäkoodi
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang ja siihen etuyhteydessä oleva tuottaja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Liitteen mukaiset otokseen kuulumattomat yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat
499,6
A889
Kaikki muut yritykset
531,2
A999
2 artikla
1. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (15) 145 artiklan mukaisesti, 1 artiklan perusteella laskettua polkumyyntitullia alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.
2. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
3 artikla
Edellä olevaa 1 artiklan 2 kohtaa voidaan muuttaa lisäämällä uusi vientiä harjoittava tuottaja niiden yhteistyössä toimivien yritysten joukkoon, jotka eivät sisälly otokseen ja joihin sovelletaan siten painotettua keskimääräistä tullia, jonka määrä on 499,6 euroa/tonni tuotteen nettopainosta, jos jokin uusi vientiä harjoittava tuottaja Kiinan kansantasavallassa toimittaa komissiolle riittävää näyttöä siitä, että
a)
se ei vienyt 1 artiklan 1 kohdassa kuvattua tuotetta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välillä) eikä alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana (1 päivän lokakuuta 2006 ja 30 päivän syyskuuta 2007 välillä);
b)
se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinan kansantasavallassa toimivaan vientiä harjoittavaan tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä; ja
c)
se ei tosiasiallisesti ole vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin eikä sillä ole peruuttamatonta sopimusvelvoitetta viedä merkittävää tuotemäärää unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 10 päivänä joulukuuta 2014.