KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1346/2014
af 17. december 2014
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ophævelse af den endelige antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
I juli 2002 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1339/2002 (2) en endelig antidumpingtold på 21 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og en endelig antidumpingtold på 18,3 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien (»den oprindelige undersøgelse«).
(2)
Ved forordning (EF) nr. 1338/2002 (3) indførte Rådet en endelig udligningstold på 7,1 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien.
(3)
Ved afgørelse 2002/611/EF (4) godtog Kommissionen et pristilsagn både vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltningerne over for importen fra Indien, der blev afgivet af en indisk eksporterende producent, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (»Kokan«).
(4)
I februar 2004 hævede Rådet ved forordning (EF) nr. 236/2004 (5) satsen for den endelige antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Kina fra 21 % til 33,7 % efter en fornyet antiabsorptionsundersøgelse.
(5)
I marts 2004 ophævede Kommissionen ved Kommissionens afgørelse 2004/255/EF (6) afgørelse 2002/611/EF efter Kokans frivillige tilbagetrækning af tilsagnet.
(6)
Ved afgørelse 2006/37/EF (7) godtog Kommissionen et nyt tilsagn både vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltningerne over for importen fra Indien, der blev afgivet af Kokan. Rådets forordning (EF) nr. 1338/2002 og (EF) nr. 1339/2002 blev ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 123/2006 (8) i overensstemmelse hermed.
(7)
Ved forordning (EF) nr. 1000/2008 (9) indførte Rådet en antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Kina og Indien efter en udløbsundersøgelse af foranstaltningerne. Ved forordning (EF) nr. 1010/2008 (10) indførte Rådet en endelig udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien og ændrede størrelsen af antidumpingtolden på importen af sulfanilsyre fra Indien efter en udløbsundersøgelse og en interimsundersøgelse.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(8)
Den 1. juli 2013 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (11) af de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen fra Kina og Indien en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009. Anmodningen blev indgivet af CUF - Quimicos Industriais (»ansøgeren« eller »CUF«), den eneste producent af sulfanilsyre i Unionen, der således tegner sig for 100 % af EU-produktionen.
(9)
Anmodningen var begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(10)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 16. oktober 2013 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (12) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Sideløbende undersøgelse
(11)
Ved en indledningsmeddelelse af 16. oktober 2013 i Den Europæiske Unions Tidende (13) indledte Kommissionen også en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (14), af de gældende udligningsforanstaltninger over for importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien.
5. Undersøgelse
5.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(12)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. oktober 2012 til 30. september 2013 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2010 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode, 30. september 2013 (»den betragtede periode«).
5.2. Berørte parter
(13)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de eksporterende producenter i Kina og i Indien, importørerne, de brugere, som, den vidste, var berørt af sagen, og repræsentanterne for de eksporterende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen. De interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen.
(14)
Den eneste EU-producent, som også var den eneste interesserede part, der anmodede om at blive hørt, blev hørt.
5.3. Stikprøveudtagning
(15)
I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Indien og Kina og ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen fremgik det af indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at foretage en stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at foretage stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og give Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(16)
Kommissionen modtog besvarelser af stikprøveskemaet fra to indiske eksporterende producenter, men ingen besvarelser fra kinesiske eksporterende producenter. Derfor blev der ikke foretaget stikprøveudtagning.
(17)
En ikke forretningsmæssigt forbundet importør besvarede stikprøveskemaet, men importerede imidlertid ikke den pågældende vare fra de pågældende lande og besvarede ikke spørgeskemaet. Derfor blev der ikke foretaget stikprøveudtagning.
(18)
Da der kun findes én EU-producent, blev der ikke foretaget stikprøveudtagning af EU-producenter.
5.4. Undersøgelse
(19)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og på at fastslå Unionens interesser. Kommissionen sendte spørgeskemaer til den eneste EU-producent, til de to eksporterende producenter i Indien, til kendte importører og til EU-brugere.
(20)
Ud af de to indiske eksporterende producenter indsendte kun en (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd) en fuldstændig besvarelse. Denne indiske producent tegnede sig for størstedelen af den samlede indiske eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.
(21)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producent:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugal
b)
Eksporterende producent og producent i referenceland:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indien
c)
EU-brugere:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Tyskland
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanien.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(22)
Den pågældende vare er sulfanilsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2921 42 00 (Taric-kode 2921420060). Der findes to sulfanilsyrekvaliteter, som fastlægges efter renheden: en teknisk kvalitet og en renset kvalitet. Nogle gange sælges den rensede kvalitet desuden i form af et salt af sulfanilsyre. Sulfanilsyre anvendes som råmateriale i produktionen af optiske blegemidler, betontilsætningsstoffer, farvestoffer til levnedsmidler og specialfarvestoffer. Begrænset brug i lægemiddelindustrien blev ligeledes noteret. Skønt det ikke anfægtes, at begge kvaliteter har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og derfor anses for at være en og samme vare, er det vigtigt at bemærke, at undersøgelsen viste, at udskifteligheden i praksis er begrænset. Især brugere, som anvender renset sulfanilsyre, ville kun kunne anvende den tekniske kvalitet, hvis de selv kunne rense den yderligere. De brugere, som anvender eller foretrækker teknisk sulfanilsyre, kunne i teorien anvende den rensede kvalitet, men på grund af prisforskellen (20 %-25 %) er dette ikke en økonomisk bæredygtig løsning.
(23)
Sulfanilsyre er en ren råvare og dens grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber er identiske uanset oprindelsesland. Den pågældende vare og de varer, der fremstilles og sælges af de eksporterende producenter i de pågældende lande på deres hjemmemarkeder og til tredjelande, såvel som varer, der fremstilles og sælges af EU-producenten på EU-markedet, anses således for at have samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og i alt væsentligt samme anvendelsesformål og betragtes derfor som samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(24)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der i øjeblikket fandt dumping sted, og om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet ved et muligt udløb af de gældende foranstaltninger over for importen fra Kina og Indien.
1. Indledende bemærkninger
1.1. Kina
(25)
Efter indledningen af udløbsundersøgelsen kontaktede Kommissionen 39 kendte kinesiske eksporterende producenter og de kinesiske myndigheder. Der var ingen af disse producenter, som gav sig til kende og var samarbejdsvillige.
(26)
Kommissionen oplyste de kinesiske myndigheder og de berørte eksporterende producenter om, at den agtede at gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger i forbindelse med sine konklusioner på grundlag af grundforordningens artikel 18. Parterne fremsatte ikke bemærkninger i den forbindelse.
(27)
Derfor måtte konklusionerne vedrørende dumping og sandsynligheden for fornyet dumping baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. oplysninger, som ansøgeren har fremlagt, navnlig oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse og data fra Eurostat.
(28)
Der blev kun importeret en mindre mængde af den pågældende vare fra Kina til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.
1.2. Indien
(29)
Efter indledningen af udløbsundersøgelsen kontaktede Kommissionen 25 kendte indiske eksporterende producenter, hvoraf kun en, nemlig Kokan, besvarede spørgeskemaet og var samarbejdsvillig i forbindelse med undersøgelsen. Virksomheden tegnede sig for størstedelen af den indiske eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.
(30)
I den betragtede periode opererede den eksporterende producent under et pristilsagn, som var godtaget af Kommissionen, og som konstateredes overholdt.
2. Dumping
2.1. Kina
2.1.1. Referenceland
(31)
Den normale værdi blev fastsat på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«), jf. bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(32)
I den oprindelige undersøgelse blev Indien anvendt som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. I indledningsmeddelelsen blev der peget på Indien som referenceland, og interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til valget. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger, og der var ingen tegn på, at Indien ikke længere var et egnet valg. EU-erhvervsgrenen foreslog USA som referenceland i sin anmodning om en fornyet undersøgelse, men som følge af den omstændighed, at der kun er en enkelt producent i USA, og at markedet i USA har været beskyttet af antidumping- og udligningstold på importen af sulfanilsyre fra Kina og Indien i over 20 år, blev dette forslag forkastet. Derfor blev Indien valgt som referenceland også i forbindelse med denne undersøgelse.
(33)
Dataene fra den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent blev derfor anvendt.
2.1.2. Normal værdi
(34)
Den normale værdi blev fastsat på grundlag af data fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, nemlig Kokan, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Hjemmemarkedssalget blev anvendt som grundlag for at fastsætte den normale værdi (se betragtning 42-47).
2.1.3. Eksportpris
(35)
I lyset af den manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksporterende producenters side og dermed manglende specifikke oplysninger om de kinesiske priser blev eksportprisen fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, og med henblik herpå blev der anvendt statistiske kilder (Eurostat). Denne informationskilde betragtes som værende tæt på de kinesiske eksportørers faktiske priser ved salg til EU-kunder.
2.1.4. Sammenligning
(36)
Sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen blev foretaget på grundlag af priserne ab fabrik.
(37)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, blev der i givet fald taget behørigt hensyn til eksportprisen i form af justeringer. Med henblik på at udtrykke eksportprisen ab fabrik og på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse justerede Kommissionen cif-prisen ud fra Eurostats oplysninger om fragt-, forsikrings-, håndterings- og kreditomkostninger. Disse justeringer udgjorde mellem 5 % og 10 % af cif-prisen.
2.1.5. Dumping
(38)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen.
(39)
På grund af den manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksportørers side findes der ingen oplysninger om importvaresortimentet. I mangel af oplysninger om de importerede mængder af renset og teknisk sulfanilsyre blev det dog fastslået, at - selv om man antager, at hele importen var af renset sulfanilsyre, der i gennemsnit er 20 % dyrere end den tekniske kvalitet - ligger Eurostats importpriser på et niveau, som i forhold til de normale værdier i referencelandet ikke tydede på dumping.
(40)
Endvidere var importmængden fra Kina meget lav i NUP, jf. betragtning 28. Det er generelt accepteret i den berørte erhvervsgren, at små mængder ad hoc-forsendelser af sulfanilsyre har betydeligt højere enhedspriser end regelmæssige ordrer i større mængder, hvilket kan forklare det høje importprisniveau, som Eurostat oplyste.
(41)
Selv om de foreliggende tal tyder på negativ dumping, kan en sådan konklusion derfor være af begrænset relevans på grund af de lave importmængder og manglende oplysninger om importvaresortimentet, som er et vigtigt element på grund af den betydelige prisforskel mellem den rensede og den tekniske kvalitet.
2.2. Indien
2.2.1. Normal værdi
(42)
Hjemmemarkedssalget for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent af hver type af den pågældende vare foregik i repræsentative mængder og i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.
(43)
For hver varetype blev andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode fastlagt.
(44)
Hele hjemmemarkedssalget foregik til nettosalgspriser, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, og det rentable hjemmemarkedssalg udgjorde derfor over 80 % af den samlede salgsmængde af hver varetype. Som følge heraf blev den normale værdi for hver af varetyperne baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt hjemmemarkedssalg af den type i den nuværende undersøgelsesperiode.
(45)
Ansøgeren hævdede, at trykket fra den kinesiske import, som kom ind på det indiske marked fordrejede de indiske hjemmemarkedspriser og dermed fastsættelsen af den normale værdi.
(46)
Som fastslået ovenfor i betragtning 44 udgjorde rentabelt salg på hjemmemarkedet over 80 % af det samlede salg af hver varetype, og den normale værdi måtte derfor fastsættes ud fra den faktiske hjemmemarkedspris. Uanset om importen fra Kina udøvede et nedadgående tryk på det indiske hjemmemarked, fastsættes den normale værdi på en sådan måde, at et sådant tryk ikke påvirker vurderingen. Hvis højst 80 % af salget af en bestemt varetype faktisk var rentabel, ville fastsættelsen af den normale værdi kun blive baseret på dette rentable salg. Hvis alt salg af en bestemt varetype blev tabsgivende, ville den normale værdi endvidere blive baseret på de samlede produktionsomkostninger og en rimelig fortjenstmargen.
(47)
Kommissionen betragter derfor ansøgerens påstand som værende irrelevant i forbindelse med beregningen af den normale værdi.
2.2.2. Eksportpris
(48)
Den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Unionen, og eksportprisen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
(49)
Ansøgeren hævdede, at der er et modsætningsforhold mellem prisudviklingen for benzen og prisudviklingen for den indiske eksport til Unionen. Ansøgeren fandt dette så meget desto mere bemærkelsesværdigt, eftersom denne anførte, at det mindstepristilsagn, som Kommissionen havde godkendt, blev indekseret ud fra benzenprisudviklingen. Ansøgeren hævdede også, at pristilsagnet gjorde, at eksportpriserne for den største indiske eksporterende producent ikke var repræsentative.
(50)
Kommissionen konstaterede, at benzen som råmateriale til produktion af anilin, der er det vigtigste råmateriale i sulfanilsyre, ikke må udgøre over mellem 50 % og 60 % af produktionsomkostningerne for den pågældende vare. Desuden begrænser pristilsagnets indeksklausul virkningen af benzenprisudviklingen på mindsteprisen. Endelig blev overholdelsen af mindstepristilsagnet kontrolleret under kontrolbesøget på stedet, og det blev konstateret, at eksportprisniveauerne konsekvent var betydeligt højere end de mindstepriser, der var fastsat i tilsagnet, hvorved indvirkningen blev begrænset.
(51)
Ansøgeren hævdede endvidere, at de indiske eksporterende producenter efter al sandsynlighed foretog små leverancer til eksport til Unionen, som tiltrak høje spotpriser, hvorved eksportprisniveauet blev kunstigt hævet.
(52)
Undersøgelsen afslørede intet salg af den art fra Kokan, den vigtigste indiske eksporterende producent. Langt størstedelen (over 99 %) af salget fra de øvrige indiske eksportører til Unionen bestod ligeledes af mængder, der ikke kan betragtes som værende spotsalg.
(53)
Ud fra ovenstående konklusioner må ansøgerens påstande vedrørende den manglende repræsentativitet af de indiske eksportpriser til Unionen afvises.
2.2.3. Sammenligning
(54)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(55)
På det grundlag blev der foretaget justeringer for transport- og forsikringsomkostninger, håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger, rabatter og provisioner, hvor det blev påvist, at disse faktorer påvirkede prissammenligneligheden. Denne justering var på mellem 6 % og 10 % af cif-prisen, EU's grænse.
2.2.4. Dumping
(56)
Som fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi, der var fastsat for samme vare, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den pågældende vare.
(57)
På dette grundlag var den beregnede dumpingmargen for den samarbejdsvillige eksporterende producent negativ. Der fandt således ingen dumping sted i NUP.
(58)
Ansøgeren hævdede, at konklusionen om, at der ikke forekom dumping fra den største eksporterende producents side, ikke kan udvides til også at omfatte de øvrige indiske eksporterende producenter, da dennes eksportpriser er baseret på et tilsagn om en mindsteimportpris.
(59)
Den største indiske eksporterende producents eksportpriser blev imidlertid fastsat på niveauer, der var betydeligt højere end mindstepriserne i tilsagnet. Desuden konstateredes prisniveauet for de øvrige indiske producenter - ud fra Eurostatdata - at være betydeligt højere end den største eksporterende producents eksportpriser. Endelig viste undersøgelsen, at den samarbejdsvillige eksporterende producents eksportsalgspriser til tredjelande, som ikke er omfattet af et tilsagn eller antidumpingtold, blev fastsat på et niveau svarende til dennes eksportsalg til Unionen og således ikke var dumpingpriser. Kommissionen konkluderer derfor, at de indiske eksportpriser blev fastsat uafhængigt af pristilsagnet og på markedsvilkår.
(60)
Ansøgerens påstand om, at der var blevet konstateret dumping for de øvrige indiske eksporterende producenters vedkommende, måtte derfor afvises.
3. Sandsynligheden for fornyet dumping
3.1. Indledende bemærkninger
(61)
Der har været amerikanske antidumpingforanstaltninger over for importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien og Kina og udligningsforanstaltninger over for Indien siden 1992. I 2011 forlængede det amerikanske handelsministerium den gældende udligningstold på importen fra Indien på 43,7 % og de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen fra både Indien og Kina på mellem 19,1 % og 114,8 %. Foranstaltningernes niveau lukkede effektivt det amerikanske marked for indisk og kinesisk import.
3.2. Kina
(62)
Produktionskapaciteten i Kina blev beregnet ud fra data indgivet af EU-producenten og den eneste amerikanske producent Nation Ford Chemical Company (»NFC«) i den fornyede amerikanske undersøgelse vedrørende udløbet af antidumpingforanstaltningerne over for sulfanilsyre med oprindelse i Kina (USITC publication 4270).
(63)
NFC oplyste, at produktionskapaciteten i Kina ville muliggøre en produktion på 65 500 ton sulfanilsyre om året, hvilket er i overensstemmelse med ansøgerens vurdering; denne hævdede ud fra en undersøgelse foretaget af den kinesiske erhvervsgren, at kapaciteten i Kina er på mellem 65 500 og 82 000 ton. Den uudnyttede kapacitet blev beregnet til at være på 20 %, hvilket ville svare til mellem 13 100 ton og 16 400 ton. Dette er over det dobbelte af EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode.
(64)
Ansøgeren hævdede endvidere, at det også lykkedes de kinesiske eksportører at komme ind på det indiske marked, og underbyggede denne påstand ved at indsende statistiske data baseret på de indiske myndigheders eksport/importdatabase. Dataene viste en stor stigning i importen fra Kina af renset sulfanilsyre til Indien i NUP i forhold til tidligere perioder til priser, der underbød den samarbejdsvillige indiske producents salgspriser på renset sulfanilsyre på hjemmemarkedet. Da den normale værdi for renset sulfanilsyre, under behørig hensyntagen til fragt- og forsikringsomkostninger, blev fastsat ud fra den eneste samarbejdsvillige indiske producents hjemmemarkedssalg af renset sulfanilsyre i repræsentative mængder, som lå på mellem 92 500 INR og 112 500 INR (angivet som et interval af fortrolighedshensyn), bekræfter dataene, at importen fra Kina af renset sulfanilsyre kom ind på det indiske marked til dumpingpriser på mellem 82 500 INR og 92 500 INR (angivet som et interval af fortrolighedshensyn). Denne konstaterede dumping af importen til det indiske marked bidrog til vurderingen af de kinesiske eksporterende producenters forventede adfærd, hvis de nuværende foranstaltninger fik lov at udløbe.
(65)
I betragtning af den betydelige uudnyttede kapacitet i Kina og oplysningerne om landets prisadfærd på et tredjemarked, der ikke er beskyttet af handelsbeskyttelsesforanstaltninger, er der en sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
3.3. Indien
(66)
Den samlede kapacitet, der er til rådighed i Indien, blev også beregnet ud fra data fra både NFC og den eneste EU-producent.
(67)
Ansøgeren anslog den samlede kapacitet i Indien til omkring 13 500 ton, hvoraf 2 700 ton kan anses for at være uudnyttede. Disse tal er i fuld overensstemmelse med de data, der er fremlagt af den eneste amerikanske producent - NFC - i den amerikanske undersøgelse.
(68)
Ansøgeren hævdede, at en uudnyttet kapacitet på 2 700 ton er en trussel mod dennes salg, da det udgør en betydelig andel af EU-forbruget, og at en sådan uudnyttet kapacitet sandsynligvis vil vokse som følge af den stigende tilstedeværelse af kinesiske varer på det indiske marked, og at der derfor vil være et øget incitament til at eksportere.
(69)
I den forbindelse bemærkede Kommissionen, at den største indiske eksporterende producent opgav sin status som eksportorienteret virksomhed i 2013, da denne planlagde at øge sit salg på hjemmemarkedet. Dette salg var blevet alvorligt begrænset af betingelserne i EOUS. Virksomheden bekræftede, at trods den voksende import fra Kina fornemmede den ikke et betydeligt pres fra kinesiske konkurrenter, for så vidt angår den tekniske kvalitet af sulfanilsyre (som er den vare, Kokan fortrinsvis er interesseret i), og at det indiske marked efter dens vurdering havde gode udviklingsmuligheder. Derfor er der ingen grund til at antage, at uudnyttet kapacitet hos de indiske producenter vil blive omdirigeret til Unionen som følge af et påstået kinesisk pres på det indiske marked.
(70)
Uanset denne anslåede indiske uudnyttede kapacitet synes der ikke at være en sandsynlighed for fornyet dumping, i betragtning af at hverken eksporten til Unionen eller til tredjelande fandt sted til dumpingpriser.
(71)
Undersøgelsen viste ikke, at den samarbejdsvillige eksporterende producent havde en anden prisadfærd ved salg til tredjelande i forhold til virksomhedens eksportsalg til Unionen. Priserne på den betydelige eksportmængde til tredjelande var på et niveau, der kan sammenlignes med EU-erhvervsgrenens salgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.
(72)
Ansøgeren fremlagde i sine bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger nye statistiske data og hævdede ud fra dem, at den indiske eksport til Tyrkiet fandt sted til dumpingpriser.
(73)
Kommissionen konstaterede og undersøgte en tilsvarende mængde af Indiens eksport til Tyrkiet og kunne tilskrive den til den samarbejdsvillige eksporterende producent. Derfor kunne Kommissionen basere sine beregninger på mere præcise og detaljerede data vedrørende både varesortiment og prisniveauer. Kommissionen bekræfter, at den eksporterede mængde ikke blev dumpet.
3.4. Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(74)
For så vidt angår Kina, blev der truffet konklusioner på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, da der ikke var nogen samarbejdsvilje og dermed ikke nogen virksomhedsspecifikke data vedrørende Kinas uudnyttede kapacitet og prisadfærd i tredjelande til rådighed.
(75)
I betragtning af, at de foreliggende oplysninger tyder på stor uudnyttet kapacitet i Kina og dumpingadfærd på tredjemarkeder, og af det attraktive prisniveau på EU-markedet, anses sandsynligheden for fornyet dumping for reel.
(76)
Der blev imidlertid ikke konstateret nogen sandsynlighed for fornyet dumping, for så vidt angår Indien, ud fra den manglende dumping i den nuværende undersøgelsesperiode, den uudnyttede kapacitet, som ligger betydeligt under Kinas, og de høje eksportprisniveauer ved eksport til Unionen og resten af verden.
D. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE
1. EU-produktion og definition af EU-erhvervsgrenen
(77)
I den nuværende undersøgelsesperiode blev samme vare fremstillet i Unionen af en enkelt EU-producent, som derfor tegner sig for 100 % af EU-produktionen og udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
2. EU-forbruget
(78)
EU-forbruget blev beregnet på grundlag af:
-
EU-erhvervsgrenens salgsmængde af samme vare på EU-markedet
-
importmængden af sulfanilsyre (Taric-niveau) til EU-markedet ifølge Eurostat.
(79)
Da EU-erhvervsgrenen kun består af en producent, og der kun er en eksporterende producent i USA, er det nødvendigt at forelægge oplysningerne i tabellerne nedenfor i indekseret form for at tage hensyn til fortrolige forretningsoplysninger.
Tabel 1
Forbrug på EU-markedet
Mængde (indeks)
2010
2011
2012
NUP
EU-forbrug (2010 = 100)
100
106
106
114
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelse
(80)
Undersøgelsen viste, at markedet for sulfanilsyre gradvist ekspanderede i den betragtede periode og voksede med 14 % i slutningen af NUP.
3. Import fra de pågældende lande
a) Importmængde og markedsandel
Tabel 2
Import fra de pågældende lande
Importmængde (indeks)
2010
2011
2012
NUP
Kina
100
77
14
1
Indien
100
422
187
52
Pågældende lande i alt
100
110
30
6
Kilde: Eurostat
Tabel 2(a)
Import fra de pågældende lande
Importmængder (intervaller) (15)
2010
2011
2012
NUP
Kina
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indien
50-200
250-550
100-250
10-80
Pågældende lande i alt
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Source: Eurostat
Tabel 3
De pågældende landes markedsandel
Markedsandel (indeks)
2010
2011
2012
NUP
Markedsandel for importen fra Kina
100
73
13
1
Markedsandel for importen fra Indien
100
397
177
46
Pågældende lande i alt
100
103
28
5
(81)
Hvis man iagttager hvert land for sig, faldt importmængderne af sulfanilsyre fra Kina med 99 % mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode, og markedsandelen faldt også med 99 % i samme periode.
(82)
Importmængden med oprindelse i Indien faldt med 48 % i den betragtede periode, og markedsandelen faldt med 54 % i samme periode.
(83)
Den samlede importmængde af sulfanilsyre fra de pågældende lande faldt med 94 % i den betragtede periode og er faldet til et meget lavt niveau i den nuværende undersøgelsesperiode. Ligeledes svandt markedsandelen for importen af sulfanilsyre fra de pågældende lande med 95 % i den betragtede periode og nåede et meget lavt niveau i den nuværende undersøgelsesperiode.
b) Importpriser
Tabel 4
Gennemsnitspriser på importen af sulfanilsyre fra de pågældende lande
2010
2011
2012
NUP
Importpris fra Kina (indeks: 2010 = 100)
100
92
104
164
Importpris fra Indien (indeks: 2010 = 100)
100
79
84
92
Gennemsnitlige importpriser fra de pågældende lande (indeks: 2010 = 100)
100
93
104
126
Kilde: Eurostat
Tabel 4a
Gennemsnitspriser på importen af sulfanilsyre fra de pågældende lande
Prisintervaller (16)
2010
2011
2012
NUP
Importpris fra Kina
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Importpris fra Indien
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Gennemsnitlige importpriser fra de pågældende lande
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Source: Eurostat
(84)
Den gennemsnitlige importpris på sulfanilsyre fra Kina faldt en smule i 2011 med 8 % og udviste derefter en stigende tendens med en meget stærk stigning på 64 % i den nuværende undersøgelsesperiode.
(85)
De gennemsnitlige priser på den pågældende vare fra Indien faldt med 21 % i 2011 og voksede derefter gradvis, men lå stadig 8 % under prisniveauet for 2010.
c) Prisunderbudsniveauet
(86)
På grund af de små mængder, der blev solgt af de kinesiske eksporterende producenter, og de manglende oplysninger om det importerede varesortiment, kunne der ikke foretages nogen meningsfuld beregning af underbud. Ud fra den antagelse, som blev gjort vedrørende Eurostats priser på import fra Kinai betragtning 39 ovenfor, blev der ikke konstateret underbud i NUP.
(87)
Ud fra EU-erhvervsgrenens importstatistikker, jf. betragtning 64 ovenfor, blev det konstateret, at de kinesiske priser på renset sulfanilsyre på det indiske marked, justeret for EU-importtold på 6,5 % på den pågældende vare og omkostninger efter import på 2 % (toldklareringsomkostninger), underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser med mellem 5 % og 15 %.
(88)
For så vidt angår Indien, blev der ikke konstateret underbud. På grund af den omstændighed, at beregningen er baseret på salgsdata fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent, kunne de nøjagtige tal ikke oplyses i respekt for fortrolige forretningsoplysninger. Det underbud, der blev konstateret, var på mellem - 20 % og - 40 %.
(89)
Efter fremlæggelsen af oplysninger og bemærkninger fra EU-producenten beregnede Kommissionen underbud for den resterende del af importen fra Indien ud fra data fra Eurostat. Ifølge disse data blev der ikke konstateret noget underbud i forbindelse med denne import. Derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 88. Der blev endvidere også foretaget en sammenligning mellem priserne på den pågældende vare produceret og solgt af EU-erhvervsgrenen og priserne på den pågældende vare solgt af indiske eksportører til resten af verden. Denne sammenligning viste heller ikke noget underbud.
(90)
EU-producenten fremlagde desuden nye beregninger, der viste, at forskellen mellem gennemsnitsprisniveauet for importen fra Indien og EU-producentens salg var meget lille i 2012. Kommissionen kunne imidlertid ikke acceptere denne beregning, fordi den ikke inddrog det forhold, at importen fra Indien fortrinsvis udgjordes af den tekniske kvalitet, hvorimod EU-producenten udelukkende solgte den rensede kvalitet af sulfanilsyre, som er omkring 20 % dyrere.
4. Import fra andre tredjelande
(91)
Med undtagelse af tre ubetydelige transaktioner (i 2010 og 2011 fra Schweiz og i 2012 fra Malaysia) kom al import af sulfanilsyre fra andre tredjelande fra USA i den betragtede periode.
Tabel 5
Import af sulfanilsyre fra andre tredjelande (USA)
2010
2011
2012
NUP
Importmængde fra USA (indeks)
100
267
253
299
Markedsandel for importen fra USA (indeks)
100
180
171
188
Gennemsnitspriser på importen fra USA (indeks)
100
95
101
102
Kilde: Eurostat
(92)
Importen af sulfanilsyre fra USA er vokset betydeligt både i mængde og markedsandel i den betragtede periode med henholdsvis 199 % og 88 %. Da EU-erhvervsgrenens markedsandel forblev forholdsvis stabil i samme periode, var det importen fra USA, som overtog det marked, som de kinesiske og indiske eksportører efterlod sig.
(93)
Prisniveauerne på importen fra USA forblev forholdsvis stabile i den betragtede periode og lå på samme niveau som EU-producentens. I den nuværende undersøgelsesperiode var der intet prisunderbud fra importen fra USA.
5. EU-erhvervsgrenens situation
(94)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade en evaluering af alle økonomiske faktorer med en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
(95)
For at respektere fortrolige forretningsoplysninger har det været nødvendigt at forelægge oplysningerne om den eneste EU-producent i indekseret form.
5.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 6
Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
2010
2011
2012
NUP
Produktion i ton (indeks)
100
87
99
107
Kapacitet i ton (indeks)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelsesgrad (indeks)
100
87
99
107
Kilde: Spørgeskemabesvarelse
(96)
EU-erhvervsgrenens produktion var 7 % højere i den nuværende undersøgelsesperiode end i begyndelsen af den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens kapacitet forblev uændret i den betragtede periode, og derfor ændrede kapacitetsudnyttelsesgraden sig på samme måde som produktionen og voksede med 7 % i den nuværende undersøgelsesperiode.
(97)
Det bør bemærkes, at EU-erhvervsgrenen forblev på et tilfredsstillende niveau af kapacitetsudnyttelse i den betragtede periode med undtagelse af i 2011, og at det lykkedes den at nå et optimalt niveau i den nuværende undersøgelsesperiode.
(98)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede EU-erhvervsgrenen, at den i hele den betragtede periode kun opnåede optimal kapacitetsudnyttelse i NUP, hvilket viser, at dens genopretning stadig er meget ny og skrøbelig.
(99)
Denne bemærkning i Kommissionens vurdering ændrer ikke ved konklusionerne i betragtning 97, som ikke på nogen måde er i strid med EU-erhvervsgrenens bemærkninger.
5.2. Slutlagre
Tabel 7
Slutlagre i mængde
2010
2011
2012
NUP
Slutlagre i ton (indeks)
100
576
328
171
Kilde: Spørgeskemabesvarelse
(100)
EU-erhvervsgrenens lagerbeholdning ultimo året udviste en stærk stigning i 2011 med en faldende tendens herefter, men lå dog stadig 71 % over 2010-niveauet i den nuværende undersøgelsesperiode. Ud fra produktionsmængden i den nuværende undersøgelsesperiode udgør slutlagrene under alle omstændigheder mindre end en måneds produktion.
5.3. Salgsmængder og markedsandel
Tabel 8
Salgsmængde og markedsandel
2010
2011
2012
NUP
Salgsmængde i ton (indeks)
100
70
97
104
Markedsandel i % (indeks)
100
66
92
92
Kilde: Spørgeskemabesvarelse
(101)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde voksede med 4 % i forhold til niveauet i begyndelsen af den betragtede periode. Der var et meget kraftigt dyk i 2011 efterfulgt af en støt stigning.
(102)
I markedsandele kan EU-erhvervsgrenens resultater betragtes som stabile i den betragtede periode med undtagelse af i 2011, hvor EU-erhvervsgrenens markedsandel i lighed med det faldende salg også faldt. I de følgende år udviste salget og markedsandelen en stigende tendens. Selv om markedsandelen for EU-producenten i den nuværende undersøgelsesperiode holdt sig lidt under niveauet i 2010, er det værd at bemærke, at EU-erhvervsgrenen stadig formåede at tage del i væksten i EU-forbruget og havde en betydelig markedsandel på EU-markedet i hele den betragtede periode.
(103)
EU-erhvervsgrenen anførte i sine bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger, at dens markedsandel er meget ustabil på grund af den omstændighed, at sulfanilsyre er en prisdrevet råvare, og gav som eksempel 2011, hvor EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt.
(104)
I den forbindelse skal det understreges, at det tab af markedsandele, der fandt sted i 2011, faldt sammen med en prisstigning fra EU-producentens side stik imod markedstendenserne på det tidspunkt. Undersøgelsen viste ganske rigtigt, at importpriserne fra alle lande faldt med fra 5 % til 20 % i 2011. Det er også værd at bemærke, at de tilgængelige statistiske data viser, at det hovedsagelig var den amerikanske importør, som overtog den markedsandel, EU-erhvervsgrenen mistede.
5.4. Priser og faktorer, som påvirker priserne
Tabel 9
Salgspriser
2010
2011
2012
NUP
Gennemsnitlige salgspriser i EUR/ton (indeks)
100
109
108
112
Kilde: Spørgeskemabesvarelse
(105)
EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet voksede med 12 % i den betragtede periode, hvilket skyldtes overvæltningen af stigningen i omkostningerne til det vigtigste råmateriale (anilin).
5.5. Beskæftigelse og produktivitet
Tabel 10
Beskæftigelse og produktivitet
2010
2011
2012
NUP
Beskæftigelse (indeks)
100
100
117
117
Arbejdskraftsproduktivitet (indeks)
100
88
85
91
Gennemsnitlige arbejdskraftsomkostninger (indeks)
100
105
102
116
Kilde: Spørgeskemabesvarelse
(106)
Beskæftigelsen i fuldtidsækvivalenter voksede med 17 % i den nuværende undersøgelsesperiode. De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviste en stigende tendens i den betragtede periode og voksede med 16 % i den nuværende undersøgelsesperiode i forhold til 2010. Da produktionen kun voksede med 7 %, jf. betragtning 96, faldt arbejdskraftsproduktiviteten med 9 % i den betragtede periode.
5.6. Rentabilitet
Tabel 11
Rentabilitet
2010
2011
2012
NUP
Rentabilitet (indeks)
100
96
20
65
Kilde: Spørgeskemabesvarelse
(107)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet på samme vare faldt i den betragtede periode og lå en smule under det optimale niveau, som EU-erhvervsgrenen anførte. Det er imidlertid vigtigt at bemærke, at den forblev positiv i hele den betragtede periode.
(108)
Faldet i rentabiliteten skyldes hovedsagelig stigningen i de gennemsnitlige produktionsomkostninger, som voksede med næsten 20 % mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode, og som ikke fuldt ud kunne opvejes af stigningen på 12 % i salgspriserne, jf. betragtning 105.
5.7. Investeringer, investeringsafkast og likviditet
Tabel 12
Investeringer, investeringsafkast og likviditet
2010
2011
2012
NUP
Årlige investeringer (indeks)
-
100
133
57
Investeringsafkast (indeks)
100
86
30
103
Likviditet (indeks)
100
116
68
82
(109)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at investere i 2010. Efterfølgende faldt investeringerne i sulfanilsyrevirksomhed med 43 % fra 2011 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode, og deres størrelse i absolutte tal kan anses for at være lav og hovedsagelig vedrøre vedligeholdelsesaktivitet. Disse konklusioner stemmer overens med investeringsafkastet og den lave rentabilitet i den nuværende undersøgelsesperiode.
(110)
Investeringsafkastet fulgte nøje tendensen i rentabiliteten i 2011 og 2012. I den nuværende undersøgelsesperiode blev investeringsafkastet forbedret og nåede op på samme niveau som i 2010 på grund af stigningen i rentabiliteten fra 2012 til den nuværende undersøgelsesperiode (se tabel 11).
(111)
Likviditeten udviste en svingende tendens, men var positiv i hele den betragtede periode. I den nuværende undersøgelsesperiode faldt likviditeten med 18 % i forhold til 2010-niveauet. EU-erhvervsgrenen gav ikke udtryk for vanskeligheder med at rejse kapital i den betragtede periode.
5.8. Dumpingens omfang og genrejsning efter tidligere dumping
(112)
Som konkluderet i betragtning 41 og 57-60 ovenfor blev der ikke konstateret dumping i den nuværende undersøgelsesperiode fra de pågældende landes side.
(113)
Under hensyntagen til den manglende dumpingimport fra Kina og Indien samt væksten i salgsmængder og -priser og i kapacitetsudnyttelsesgrad i EU-erhvervsgrenen kan det konkluderes, at foranstaltningerne var formålstjenlige, og at EU-erhvervsgrenen har genrejst sig efter virkningerne af tidligere dumping i den betragtede periode. Der blev observeret en vis nedgang i en række skadesindikatorer såsom rentabilitet og markedsandel i den nuværende undersøgelsesperiode, men dette kan ikke tilskrives importen fra de pågældende lande på grund af dens meget lave niveau i denne periode. Under alle omstændigheder viser de skadesindikatorer, som udviklede sig negativt, stadig en holdbar situation for EU-erhvervsgrenen.
5.9. EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet
(114)
EU-erhvervsgrenen eksporterede kun ubetydelige mængder i 2012 og den nuværende undersøgelsesperiode, og det konkluderes derfor, at eksporten ikke havde nogen indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
6. Konklusion vedrørende EU-erhvervsgrenens situation
(115)
Selv om det gennemsnitlige prisniveau for den pågældende vare fra Kina og Indien i NUP og sammenligningen med tidligere år er af begrænset pålidelighed på grund af de lave importmængder, viste undersøgelsen ikke desto mindre, at den pågældende vare fra Kina og Indien kom ind i Unionen til ikkedumpingpriser.
(116)
EU-erhvervsgrenens markedsandel forblev forholdsvis stabil, og det salg, de pågældende lande gik glip af, blev overtaget af importen fra USA på et prisniveau, der svarede til EU-erhvervsgrenens. EU-erhvervsgrenen var i stand til at øge sin salgsmængde og sine gennemsnitlige salgspriser og til at nå op på næsten optimal kapacitetsudnyttelse.
(117)
Det moderate fald i markedsandel og rentabilitet i EU-erhvervsgrenen kan ikke tilskrives importen fra Kina og Indien, jf. betragtning 113 ovenfor.
(118)
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode.
(119)
Selv om EU-erhvervsgrenen fremsatte nogle bemærkninger vedrørende den skadesanalyse, som blev behandlet ovenfor i betragtning 89-90, 98-99 og 103-104, var den enig i den overordnede konklusion vedrørende fravær af væsentlig skade, navnlig i NUP.
7. Sandsynligheden for fornyet skade
(120)
For vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade er det vigtigt at påpege, at EU-erhvervsgrenen i en situation med optimal kapacitetsudnyttelse - som den, der blev opnået i den nuværende undersøgelsesperiode - ikke var i stand til at dække hele EU-forbruget, og at en betydelig del af EU-forbruget derfor blev nødt til at blive dækket af import.
(121)
Desuden producerer EU-erhvervsgrenen kun renset sulfanilsyre, hvilket betyder, at brugere, der foretrækker teknisk sulfanilsyre til deres produktion, må ty til import.
(122)
Desuden havde EU-erhvervsgrenen en relativt stabil markedsandel med salg til en række årelange kunder. Det fremgik af undersøgelsen, at for nogle brugere skal leverandørerne af sulfanilsyre undergå en streng og dyr certificerings-/kontrolproces, hvilket gør skift fra én leverandør til en anden mere vanskelige.
(123)
Det er i denne sammenhæng, at man undersøger sandsynligheden for fornyet skade, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
7.1. Kina
(124)
Da ingen af de kinesiske eksporterende producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, måtte konklusionerne vedrørende Kina baseres på de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, især anmodningen om en udløbsundersøgelse.
(125)
Som allerede konkluderet i betragtning 63 og 75 har de kinesiske producenter en betydelig uudnyttet kapacitet i forbindelse med produktionen af sulfanilsyre, og der er sandsynlighed for fornyet dumping.
(126)
Som angivet i betragtning 64 og 87 tydede de foreliggende oplysninger endvidere på, at Kina for nylig havde solgt øgede mængder af sulfanilsyre til Indien til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser.
(127)
Endelig synes statistikkerne vedrørende importen fra Kina til det indiske marked, jf. betragtning 64, at vise, at Kina fortrinsvis er interesseret i at sælge den rensede kvalitet af sulfanilsyre, som, hvis den blev sendt ud på EU-markedet, ville være i direkte konkurrence med EU-producentens salg.
(128)
Alle disse faktorer tilsammen viser, at Kina hurtigt kunne eksportere betragtelige mængder af sulfanilsyre til dumpingpriser til EU-markedet selv uden at være nødt til at omdirigere sit salg fra andre markeder, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. EU-markedet er prismæssigt attraktivt og ville gøre det muligt for de kinesiske eksportører at opnå stordriftsfordele ved at øge deres produktion. Hvis dette skulle ske, ville EU-erhvervsgrenen stå over for et øjeblikkeligt fald i sit salg og sine salgspriser, hvilket igen ville påvirke kapacitetsudnyttelsen og rentabiliteten. Hvis disse skadesindikatorer forværredes, ville EU-erhvervsgrenens genrejsning hurtigt kunne vende, så der forekom væsentlig skade.
7.2. Indien
(129)
Som konkluderet ovenfor i betragtning 76 er der for Indiens vedkommende ingen sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får løb at udløbe. I lyset af denne konklusion er analysen af fornyet skade ikke er nødvendig.
8. Konklusion vedrørende fornyet skade
(130)
Ud fra konklusionerne af undersøgelsen, jf. ovenstående betragtninger, ville bortfaldet af foranstaltninger efter al sandsynlighed føre til en betydelig stigning i eksporten fra Kina til lave priser, hvilket ville få en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens finansielle og økonomiske resultater og føre til fornyet væsentlig skade.
(131)
Sandsynligheden for fornyet skade med hensyn til Indien blev ikke analyseret som følge af den negative konklusion vedrørende fornyet dumping fra Indien.
E. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(132)
For så vidt angår antidumpingforanstaltninger over for importen af sulfanilsyre fra Indien, blev det konkluderet, at der ikke var sandsynlighed for fornyet dumping. Derfor er der ikke behov for konklusioner vedrørende Unionens interesser.
(133)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det i forbindelse med Kina undersøgt, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde foranstaltningerne. Unionens interesser blev fastlagt ud fra en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte deres synspunkter, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(134)
Som forklaret i betragtning 113 har foranstaltningerne været formålstjenlige og gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at konsolidere sin position. Samtidig blev det også konkluderet ovenfor i betragtning 130, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis ville opleve en alvorlig forværring af sin situation, hvis antidumpingforanstaltningerne over for Kina fik lov at udløbe. Det kan derfor konkluderes, at en fortsættelse af foranstaltningerne over for Kina ville være til fordel for EU-erhvervsgrenen.
3. Brugernes interesser
(135)
Alle kendte brugere blev oplyst om indledningen af den fornyede undersøgelse. Kommissionen modtog fire komplette besvarelser af spørgeskemaet og tre delvise svar/kommentarer fra brugere af sulfanilsyre. Ud fra disse data blev det konstateret, at indvirkningen af omkostningen ved den pågældende vare på produktionsomkostningerne for varer i senere omsætningsled varierer betydeligt brugerne imellem afhængigt af varetypen i senere omsætningsled.
(136)
En række brugere (lægemiddelproducenter og producenter af specialfarvestoffer) indrømmede, at sulfanilsyre kun spiller en marginal rolle i deres produktionsomkostninger, og det konkluderes derfor, at foranstaltningerne i praksis ikke har nogen indvirkning på deres produktionsomkostninger/-priser.
(137)
For andre brugere (producenter af cementtilsætningsstoffer og optiske blegemidler) tegnede sulfanilsyre sig dog for 4 %-12 % af produktionsomkostningerne for deres varer i senere omsætningsled. Disse brugere meldte også om tab i den nuværende undersøgelsesperiode og hævdede, at de toldsatser, der i øjeblikket er gældende, er delvist ansvarlige for deres vanskelige situation.
(138)
For så vidt angår denne påstand, skal det bemærkes, at importen fra Kina var næsten ikkeeksisterende i den nuværende undersøgelsesperiode, og derfor medførte told over for Kina for at sikre et rimeligt prisniveau på EU-markedet ikke ekstraomkostninger for brugerne i den betragtede periode og kunne derfor ikke forklare de vanskeligheder, som disse brugere var udsat for. Prisstigningen på samme vare i den betragtede periode skyldtes stigningen i produktionsomkostninger, der blev udløst af prisstigningen på det vigtigste råmateriale, jf. betragtning 105 og 108. At afskaffe den gældende told på importen af sulfanilsyre fra Indien som foreslået i denne forordning burde straks lette adgangen for en yderligere kilde til sulfanilsyreforsyning på EU-markedet til konkurrencedygtige priser og dermed være i brugernes interesse. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af foranstaltningerne, for så vidt angår Kina, ikke vil give anledning til urimelige vanskeligheder for brugerne i fremtiden.
4. Importørernes interesser
(139)
Alle kendte importører blev oplyst om indledningen af den fornyede undersøgelse. En importør af den pågældende vare indsendte en delvis besvarelse af spørgeskemaet, hvori importøren hævdede, at sulfanilsyre ikke spiller en vigtig rolle i dennes aktiviteter. Ingen anden importør besvarede spørgeskemaet eller fremkom med skriftlige indlæg eller bemærkninger. I mangel af yderligere samarbejdsvilje fra importørernes side blev det konkluderet, at det ikke ville være i strid med deres interesser at opretholde de iværksatte foranstaltninger over for importen fra Kina.
5. Konklusion
(140)
I lyset af ovenstående konkluderedes det, at der ikke var nogen tvingende grunde i forbindelse med Unionens interesser til ikke at opretholde antidumpingforanstaltningerne over for Kina.
F. OPRETHOLDELSE AF ANTIDUMPINGFORANSTALTNING-ERNE OVER FOR KINA OG OPHÆVELSE AF ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGERNE OVER FOR INDIEN
(141)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det anses for hensigtsmæssigt, at de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen af sulfanilsyre fra Kina opretholdes, og at de ophæves over for importen fra Indien. Interesserede parter fik også lejlighed til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(142)
Det følger af ovenstående, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af sulfanilsyre med oprindelse i Kina bør opretholdes, og at antidumpingforanstaltningerne over for sulfanilsyre med oprindelse i Indien bør ophæves. Kommissionens afgørelse om godtagelse af det i øjeblikket gældende tilsagn vedrørende importen af sulfanilsyre fra Kokan bør også ophæves.
(143)
Under hensyntagen til, at EU-erhvervsgrenens genrejsning er af nyere dato, vil Kommissionen, hvis den modtager en anmodning fra EU-producenten herom, overvåge importen af den pågældende vare. Overvågningen bliver begrænset til en periode på to år efter offentliggørelsen af denne forordning.
(144)
Opretholdelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i nærværende forordning, over for Kina og ophævelsen af foranstaltningerne over for Indien er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af sulfanilsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2921 42 00 (Taric-kode 2921420060), med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 beskrevne vare:
Land
Endelig told (%)
Folkerepublikken Kina
33,7
3. Den endelige antidumpingtold på importen af sulfanilsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2921 42 00 (Taric-kode 2921420060), med oprindelse i Indien, ophæves hermed, og proceduren vedrørende denne import afsluttes.
4. Kommissionens afgørelse 2006/37/EF om godtagelse af det i øjeblikket gældende tilsagn vedrørende importen af sulfanilsyre fra Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indien) ophæves hermed.
5. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. december 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1346/2014,
annettu 17 päivänä joulukuuta 2014,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin kumoamisesta Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) (perusasetus) ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti heinäkuussa 2002 asetuksella (EY) N:o 1339/2002 (2) käyttöön 21 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa ja 18,3 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’.
(2)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1338/2002 (3) käyttöön 7,1 prosentin suuruisen lopullisen tasoitustullin Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa.
(3)
Komissio hyväksyi päätöksellä 2002/611/EY (4) Intiasta peräisin olevaan tuontiin kohdistuvien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden osalta hintasitoumustarjouksen, jonka esitti intialainen vientiä harjoittava tuottaja Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd, jäljempänä ’Kokan’.
(4)
Neuvosto korotti helmikuussa 2004 asetuksella (EY) N:o 236/2004 (5) Kiinasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontiin sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin 21 prosentista 33,7 prosenttiin absorptiotutkimuksen jälkeen.
(5)
Komissio kumosi maaliskuussa 2004 päätöksellä 2004/255/EY (6) päätöksen 2002/611/EY, kun Kokan peruutti vapaaehtoisesti sitoumuksensa.
(6)
Komissio hyväksyi päätöksellä 2006/37/EY (7) Intiasta tulevaan tuontiin sovellettavien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden osalta uuden hintasitoumustarjouksen, jonka Kokan esitti. Neuvoston asetuksia (EY) N:o 1338/2002 ja (EY) N:o 1339/2002 muutettiin tämän vuoksi neuvoston asetuksella (EY) N:o 123/2006 (8).
(7)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1000/2008 (9) käyttöön Kiinasta ja Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa polkumyyntitullit toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun perusteella. Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1010/2008 (10) käyttöön Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa lopullisen tasoitustullin ja muutti Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontia koskevan polkumyyntitullin tasoa toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun perusteella.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(8)
Julkaistuaan ilmoituksen (11) Kiinasta ja Intiasta peräisin olevaa tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä komissio vastaanotti 1 päivänä heinäkuuta 2013 polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön. Pyynnön esitti CUF - Quimicos Industriais, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’ tai ’CUF’, joka on ainoa sulfaniilihapon tuottaja EU:ssa ja muodostaa siten 100 prosenttia unionin tuotannosta.
(9)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
3. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(10)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 16 päivänä lokakuuta 2013 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä (12).
4. Rinnakkainen tutkimus
(11)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä16 päivänä lokakuuta 2013 julkaistulla vireillepanoilmoituksella (13) myös asetuksen (EY) N:o 597/2009 (14) 18 artiklan mukaisen Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontiin sovellettavien tasoitustoimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.
5. Tutkimus
5.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(12)
Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2010 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun 30 päivään syyskuuta 2013, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
5.2 Asianomaiset osapuolet
(13)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa ja Intiassa, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisten viejämaiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää mahdollisuutta tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(14)
Ainoalle unionin tuottajalle, joka oli ainoa kuulemista pyytänyt asianomainen osapuoli, annettiin tilaisuus tulla kuulluksi.
5.3 Otanta
(15)
Koska intialaisia ja kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin etuyhteydettömiä tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan komissiolle 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(16)
Komissio sai vastauksia otantalomakkeeseen kahdelta intialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta eikä yhtään vastausta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta. Tämän vuoksi otantaa ei sovellettu.
(17)
Yksi etuyhteydetön tuoja vastasi otantalomakkeeseen, mutta se ei tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta asianomaisista maista eikä toimittanut kyselylomakkeeseen vastausta. Tämän vuoksi otantaa ei sovellettu.
(18)
Koska unionin tuottajia on vain yksi, unionin tuottajiin ei sovellettu otantaa.
5.4 Tutkimus
(19)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Komissio lähetti kyselylomakkeet ainoalle unionin tuottajalle, kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle Intiassa, tiedossa oleville tuojille sekä unionin käyttäjille.
(20)
Näistä kahdesta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta vain toinen (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd) toimitti täydellisen vastauksen. Kyseinen tuottaja edusti valtaosaa Intiasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(21)
Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottaja:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugali
b)
Vientiä harjoittava tuottaja ja vertailumaan tuottaja:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Intia
c)
Unionin käyttäjät:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Saksa
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugali
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Espanja.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(22)
Tarkasteltavana oleva tuote on sulfaniilihappo, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2921 42 00 (Taric-koodi 2921420060). Sulfaniilihappoa on olemassa kahta laatua, jotka määritetään niiden puhtausasteen mukaan: tekninen laatu ja puhdistettu laatu. Puhdistettua laatua pidetään joskus kaupan sulfaniilihapon suolana. Sulfaniilihappoa käytetään raaka-aineena optisten kirkasteiden, betonin lisäaineiden, elintarvikevärien ja erityisväriaineiden tuotannossa. Esiin tuotiin myös vähäinen käyttö lääketeollisuudessa. Kiistämättä sitä, että molemmilla laaduilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet, minkä vuoksi niitä pidetään yhtenä tuotteena, on kuitenkin tärkeää huomata, että tutkimuksessa osoitettiin, että käytännössä korvattavuus on vähäistä. Erityisesti puhdistettua sulfaniilihappoa käyttävät käyttäjät voivat käyttää teknisen laadun sulfaniilihappoa vain, jos ne voivat puhdistaa sitä edelleen itse. Ne käyttäjät, jotka tarvitsevat tai suosivat teknisen laadun sulfaniilihappoa, voisivat teoriassa käyttää puhdistettua sulfaniilihappoa, mutta hintaeron (20-25 prosenttia) vuoksi tämä ei ole taloudellisesti järkevää.
(23)
Sulfaniilihappo on puhdas hyödyketuote, jonka fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ovat samat riippumatta siitä, mistä maasta se on peräisin. Tarkasteltavana olevalla tuotteella ja tuotteilla, joita asianomaisissa maissa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat valmistavat ja myyvät kotimarkkinoillaan ja kolmansiin maihin sekä tuotteilla, joita unionin tuottajat valmistavat ja myyvät unionin markkinoilla, on todettu olevan samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja pääasiassa sama käyttötarkoitus, ja niitä pidetään siksi perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(24)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tarkasteli, esiintyikö polkumyyntiä tutkimuksen tekohetkellä ja olisiko todennäköistä, että polkumyynti jatkuisi tai toistuisi, mikäli Kiinasta ja Intiasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolo päättyisi.
1. Alustavat huomautukset
1.1 Kiina
(25)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanon yhteydessä komissio otti yhteyttä 39:ään tiedossa olleeseen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan ja Kiinan viranomaisiin. Yksikään näistä tuottajista ei ilmoittautunut eikä toiminut yhteistyössä.
(26)
Komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille ja asianomaisille vientiä harjoittaville tuottajille aikeestaan käyttää käytettävissä olevia tietoja päätelmiensä perustana perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Osapuolet eivät toimittaneet tältä osin mitään huomautuksia.
(27)
Polkumyyntiä ja polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät oli näin ollen perustettava käytettävissä oleviin tietoihin eli pyynnön esittäjän toimittamiin tietoihin, etenkin tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin, ja Eurostatin tietoihin.
(28)
Tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta unioniin suuntautunut tuonti oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla erittäin vähäistä.
1.2 Intia
(29)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanon yhteydessä komissio otti yhteyttä 25:een tiedossa olleeseen intialaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, joista ainoastaan yksi, Kokan, vastasi kyselylomakkeeseen ja toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Yritys edusti valtaosaa Intiasta unioniin suuntautuvasta viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(30)
Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja toimi tarkastelujaksolla komission hyväksymän hintasitoumuksen nojalla, jota sen havaittiin noudattaneen.
2. Polkumyynti
2.1 Kiina
2.1.1 Vertailumaa
(31)
Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti asianmukaisesta markkinataloutta toteuttavasta kolmannesta maasta, jäljempänä ’vertailumaa’, saadun hinnan tai laskennallisen arvon perusteella.
(32)
Alkuperäisessä tutkimuksessa Kiinaa koskevan normaaliarvon määrittämiseksi käytettiin vertailumaana Intiaa. Vireillepanoilmoituksessa esitettiin Intiaa vertailumaaksi, ja asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään valinnasta huomautuksia. Mitään huomautuksia ei saatu, eikä ollut viitteitä siitä, että Intia ei enää olisi asianmukainen valinta. Unionin tuotannonala ehdotti pyynnössään vertailumaaksi Yhdysvaltoja, mutta koska Yhdysvalloissa on vain yksi tuottaja ja maan markkinat on suojattu polkumyynti- ja tasoitustulleilla Kiinasta ja Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnilta yli 20 vuoden ajan, ehdotus hylättiin. Sen vuoksi tässäkin tutkimuksessa vertailumaaksi valittiin Intia.
(33)
Näin ollen käytettiin yhteistyössä toimineen intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan tietoja.
2.1.2 Normaaliarvo
(34)
Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti vertailumaan yhteistyössä toimineelta tuottajalta eli Kokanilta saatujen tietojen perusteella. Normaaliarvon määrittämisen perustana käytettiin kotimarkkinamyyntiä (ks. 42-47 kappale).
2.1.3 Vientihinta
(35)
Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä eikä Kiinan hinnoista näin ollen saatu tarkkoja tietoja, vientihinta määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja tätä varten käytettiin tilastolähteitä (Eurostat). Tämän tietolähteen tietojen katsotaan olevan lähellä tosiasiallisia hintoja, jotka kiinalaiset viejät veloittivat unionin asiakkailta.
2.1.4 Vertailu
(36)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(37)
Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti vientihintaan tehtiin tarvittaessa asianmukaiset oikaisut. Voidakseen ilmoittaa vientihinnan noudettuna lähettäjältä -tasolla komissio oikaisi tarkastelupyynnössä toimitettujen tietojen perusteella Eurostatin tietoihin perustuvaa CIF-hintaa rahti-, vakuutus-, käsittely- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi. Oikaisut olivat 5-10 prosenttia CIF-hinnasta.
2.1.5 Polkumyynti
(38)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään.
(39)
Koska kiinalaiset viejät eivät toimineet yhteistyössä, tuontituotteiden valikoimasta ei ole saatavilla tietoja. Puhdistetun ja teknisen sulfaniilihapon tuontimääriä koskevien tietojen puutteessa katsottiin kuitenkin, että vaikka oletetaan koko tuonnin koskevan puhdistettua sulfaniilihappoa, joka on keskimäärin 20 prosenttia kalliimpaa kuin tekninen laatu, Eurostatin tietoihin perustuva tuonti tapahtui hinnoilla, jotka eivät vertailumaan normaaliarvoihin verrattuna osoittaneet polkumyynnin esiintymistä.
(40)
Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin määrä oli erittäin vähäinen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kuten 28 kappaleessa mainittiin. Asianomaisilla aloilla on yleisesti tiedossa, että vähäisiä määriä sulfaniilihappoa sisältävissä yksittäisissä lähetyksissä yksikköhinnat ovat huomattavasti korkeammat kuin suurempia määriä sisältävissä säännöllisissä tilauksissa, mikä saattaa selittää Eurostatin raportoimaa korkeaa tuontihintaa.
(41)
Vaikka käytettävissä olevien lukujen perusteella polkumyynti on negatiivista, päätelmä saattaa olla merkityksetön tuotujen vähäisten määrien ja tuotua tuotevalikoimaa koskevien tietojen puuttumisen vuoksi, sillä puhdistetun ja teknisen laadun suurten hintaerojen vuoksi tuotevalikoimalla on merkitystä.
2.2 Intia
2.2.1 Normaaliarvo
(42)
Ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynti oli määrältään edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(43)
Kunkin tuotelajin osalta vahvistettiin riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneen myynnin kannattava osuus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(44)
Koko kotimarkkinamyynti tapahtui nettomyyntihinnoilla, jotka vastasivat vähintään laskettuja tuotantokustannuksia, minkä vuoksi kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus oli yli 80 prosenttia kunkin tuotelajin kokonaismyyntimäärästä. Näin ollen kunkin tuotelajin normaaliarvo perustui tosiasialliseen kotimarkkinahintaan, joka laskettiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona.
(45)
Pyynnön esittäjä väitti, että Intian markkinoille tulevan kiinalaisen tuonnin aiheuttama paine vääristi Intian kotimarkkinahintoja ja näin ollen normaaliarvon määrittämistä.
(46)
Kuten 44 kappaleessa todettiin, kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus kunkin tuotelajin kokonaismyyntimäärästä oli yli 80 prosenttia, joten normaaliarvo oli määritettävä tosiasiallisen kotimarkkinahinnan perusteella. Riippumatta siitä, aiheuttiko Kiinasta tuleva tuonti laskupainetta Intian kotimarkkinoilla, normaaliarvo määritetään niin, ettei tällainen paine vaikuta arviointiin. Jos tietyn tuotelajin myynnistä enintään 80 prosenttia on kannattavaa, normaaliarvon määrittäminen perustuisi vain tähän kannattavaan myyntiin. Jos lisäksi tietyn tuotelajin koko myynti olisi tappiollista, normaaliarvo määritettäisiin kaikkien tuotantokustannusten ja kohtuullisen voittomarginaalin perusteella.
(47)
Sen vuoksi komissio katsoo, että pyynnön esittäjän väite on merkityksetön normaaliarvon laskemisen osalta.
2.2.2 Vientihinta
(48)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta vietiin unioniin riippumattomille asiakkaille, ja vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
(49)
Pyynnön esittäjä väitti, että bentseenin hintakehityksen ja Intiasta unioniin suuntautuvan viennin hintakehityksen välillä on ristiriita. Se piti tätä varsin huomattavan, koska sen mukaan komission hyväksymä vähimmäishintasitoumus oli indeksoitu bentseenin hintakehityksen mukaan. Pyynnön esittäjä väitti myös, että hintasitoumuksen vuoksi tärkeimmän intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientihinnat eivät olleet edustavia.
(50)
Komissio totesi, että sulfaniilihapon pääraaka-aineen aniliinin tuotannossa raaka-aineena käytettävän bentseenin osuus tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannuksista ei voi olla enemmän kuin 50-60 prosenttia. Hintasitoumuksen indeksointilausekkeessa lisäksi rajoitetaan bentseenin hintakehityksen vaikutus vähimmäishintaan. Vähimmäishinnan noudattaminen todennettiin paikan päällä tehdyn tarkastuskäynnin aikana, ja tällöin havaittiin, että vientihinnat olivat jatkuvasti ja merkittävästi korkeammat kuin sitoumuksessa esitetyt vähimmäishinnat, ja ne rajoittivat näin sen vaikutusta.
(51)
Pyynnön esittäjä väitti vielä, että intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat lähettivät unioniin todennäköisesti pieniä vientilähetyksiä, joiden spot-hinnat ovat korkeat ja jotka näin nostavat keinotekoisesti vientihinnan tasoa.
(52)
Tutkimuksessa ei tullut esiin, että suurimmalla intialaisella vientiä harjoittavalla tuottajalla Kokanilla olisi ollut tällaista myyntiä. Valtaosan (yli 99 %) muiden intialaisten viejien unioniin tulevasta myynnistä havaittiin koostuvan määristä, joita ei voida pitää spot-myyntinä.
(53)
Edellä esitettyjen havaintojen perusteella on hylättävä pyynnön esittäjän väitteet, jotka koskivat Intiasta unioniin suuntautuvan viennin hintojen edustavuutta.
2.2.3 Vertailu
(54)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
(55)
Tällä perusteella tehtiin oikaisuja kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä alennusten ja palkkioiden huomioon ottamiseksi, kun oli osoitettu, että ne vaikuttavat hintojen vertailtavuuteen. Oikaisu oli 6-10 prosenttia CIF-hinnasta unionin rajalla.
2.2.4 Polkumyynti
(56)
Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti samankaltaiselle tuotteelle määritettyä painotettua keskimääräistä normaalihintaa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen painotettuun keskimääräiseen vientihintaan.
(57)
Tällä perusteella yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle laskettu polkumyyntimarginaali oli negatiivinen. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei siis esiintynyt polkumyyntiä.
(58)
Pyynnön esittäjä väitti, että päätelmää, jonka mukaan suurin vientiä harjoittava tuottaja ei harjoittanut polkumyyntiä, ei voida ulottaa muihin intialaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, koska kyseisen viejän vientihinnat perustuva vähimmäistuontihintaa koskevaan sitoumukseen.
(59)
Suurimman intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientihinnat olivat kuitenkin huomattavasti korkeammat kuin sen sitoumuksessa olevat vähimmäishinnat. Lisäksi Eurostatin tietojen perusteella muiden intialaisten tuottajien vientihintojen havaittiin olevan huomattavasti suurimman vientiä harjoittavan tuottajan hintoja korkeammat. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vientimyyntihinnat kolmansiin maihin, joissa ei sovelleta hintasitoumusta tai polkumyyntitulleja, olivat samanlaisella tasolla kuin sen unioniin suuntautuvan vientimyynnin hinnat, eivätkä ne näin ollen olleet polkumyyntihintoja. Näin ollen komissio päättelee, että intialaiset vientihinnat asetettiin hintasitoumuksesta riippumattomasti ja markkinaolosuhteiden mukaisesti.
(60)
Pyynnön esittäjän väite, jonka mukaan muiden intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta olisi pitänyt havaita polkumyyntiä, oli näin ollen hylättävä.
3. Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys
3.1 Alustavat huomautukset
(61)
Yhdysvalloissa on sovellettu vuodesta 1992 lähtien polkumyyntitoimenpiteitä Intiasta ja Kiinasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontiin ja tasoitustoimenpiteitä Intiasta peräisin olevaan tuontiin. Vuonna 2011 Yhdysvaltojen kauppaministeriö jatkoi Intiasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavia 43,7 prosentin suuruisia tasoitustulleja ja sekä Intiasta että Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavia 19,1-114,8 prosentin suuruisia polkumyyntitoimenpiteitä. Toimenpiteiden taso tosiasiallisesti sulki Yhdysvaltojen markkinat Intiasta ja Kiinasta tulevalta tuonnilta.
3.2 Kiina
(62)
Kiinassa käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti arvioitiin unionin tuottajan toimittamien tietojen perusteella sekä ainoan yhdysvaltalaisen tuottajan, Nation Ford Chemical Companyn, jäljempänä ’NFC’, Yhdysvalloissa toteutetussa Kiinasta peräisin olevaa sulfaniilihappoa koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa toimittamien tietojen perusteella (USITC-julkaisu 4270).
(63)
NFC ilmoitti, että Kiinassa käytettävissä olevan kapasiteetin perusteella on mahdollista tuottaa vuodessa 65 500 tonnia sulfaniilihappoa; tämä on samassa linjassa pyynnön esittäjän arvion kanssa, jonka mukaan Kiinan tuotannonalan laatiman tutkimuksen perusteella Kiinassa käytettävissä oleva kapasiteetti on noin 65 500-82 000 tonnia. Käyttämätön kapasiteetti oli arviolta 20 prosenttia, mikä tarkoittaa 13 100-16 400 tonnia. Tämä on yli kaksinkertaisesti unionin kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(64)
Pyynnön esittäjä väitti vielä, että kiinalaiset viejät onnistuivat myös pääsemään Intian markkinoille, ja toimitti väitteensä tueksi tilastotietoja, jotka perustuivat Intian viranomaisten vienti-/tuontitietokantaan. Tietojen mukaan puhdistetun sulfaniilihapon tuonti Kiinasta Intiaan lisääntyi merkittävästi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla verrattuna aiempiin kausiin ja sen hinnat alittivat yhteistyössä toimineen intialaisen tuottajan puhdistetun sulfaniilihapon myyntihinnat kotimarkkinoilla. Koska puhdistetun sulfaniilihapon rahti- ja vakuutuskustannuksilla oikaistu normaaliarvo määritettiin ainoan yhteistyössä toimineen intialaisen tuottajan puhdistetun sulfaniilihapon määrältään edustavan kotimarkkinamyynnin perusteella (92 500-112 500 INR; hinta esitetään vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä), tiedot vahvistavat, että puhdistetun sulfaniilihapon kiinalainen tuonti tuli Intian markkinoille polkumyyntihinnoilla (82 500-92 500 INR; hinta esitetään vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä). Tämä havaittu polkumyyntituonti Intian markkinoille auttoi arvioimaan kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien odotettua käyttäytymistä siinä tilanteessa, että voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin raueta.
(65)
Kun otetaan huomioon merkittävä käyttämätön kapasiteetti Kiinassa ja tiedot hinnoittelukäytännöstä kolmannen maan markkinoilla, joilla ei ole käytössä kaupan suojatoimenpiteitä, polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
3.3 Intia
(66)
Myös Intiassa käytettävissä oleva kokonaiskapasiteetti arvioitiin NFC:n ja ainoan unionin tuottajan toimittamien tietojen perusteella.
(67)
Pyynnön esittäjä arvioi Intian kokonaiskapasiteetin olevan 13 500 tonnia, josta 2 700:aa tonnia voidaan pitää käyttämättömänä kapasiteettina. Luvut ovat täysin linjassa niiden tietojen kanssa, jotka ainoa yhdysvaltalainen tuottaja NFC toimitti Yhdysvaltojen tutkimuksessa.
(68)
Pyynnön esittäjä väitti, että 2 700 tonnin käyttämätön kapasiteetti on uhka sen myynnille, koska se edustaa merkittävää osaa unionin kulutuksesta, ja että käyttämätön kapasiteetti todennäköisesti kasvaa, kun kiinalaisia tuotteita tulee enemmän Intian markkinoille, minkä vuoksi kannustin vientiin kasvaa edelleen.
(69)
Tältä osin komissio huomauttaa, että suurin intialainen vientiä harjoittava tuottaja hylkäsi vuonna 2013 vientiin suuntautuneen yksikön (EOU) asemansa, koska se aikoi lisätä myyntiään kotimarkkinoilla. EOU-järjestelmän ehdot olivat rajoittaneet voimakkaasti tätä myyntiä. Yritys vahvisti, että Kiinasta tulevan tuonnin kasvusta huolimatta se ei kokenut merkittävää painetta kiinalaisten kilpailijoiden taholta, kun kyseessä oli teknisen laadun sulfaniilihappo (joka on Kokanin pääasiallinen kiinnostuksen kohde), ja että sen arvion mukaan Intian markkinoilla on hyvät kehitysnäkymät. Sen vuoksi ei ole syytä olettaa, että intialaisten tuottajien käyttämätön kapasiteetti suunnattaisiin unionin markkinoille sen vuoksi, että Intian markkinoille kohdistuu väitetysti painetta kiinalaisten taholta.
(70)
Intian arvioidusta käyttämättömästä kapasiteetista huolimatta polkumyynnin toistuminen ei vaikuta todennäköiseltä, koska vienti unioniin tai kolmansiin maihin ei tapahtunut polkumyynnillä.
(71)
Tutkimuksessa ei käynyt ilmi, että yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja olisi soveltanut kolmansiin maihin suuntautuvassa myynnissään erilaista hinnoittelukäytäntöä kuin vientimyynnissään unioniin. Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin, joka oli määrältään merkittävää, hinnat olivat tasolla, joka on verrattavissa unionin tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin hintoihin.
(72)
Huomautuksissaan päätelmistä ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä toimitti uusia tilastotietoja ja väitti tällä perusteella, että vienti Intiasta Turkkiin tapahtui polkumyynnillä.
(73)
Komissio löysi samanlaisen määrän Intiasta Turkkiin suuntautuvaa vientiä, jota se tutki ja jonka se pystyi osoittamaan kuuluvan yhteistyössä toimivalle vientiä harjoittavalle tuottajalle. Näin ollen komission laskelmat perustuivat tarkempiin ja yksityiskohtaisempiin tietoihin sekä tuotevalikoiman että hintatason osalta. Komissio vahvistaa, että kyseisen määrän vienti ei tapahtunut polkumyynnillä.
3.4 Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(74)
Koska kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä eikä saatavilla siis ollut yrityskohtaisia tietoja Kiinan käyttämättömästä kapasiteetista tai hintakäyttäytymisestä kolmansissa maissa, Kiinaa koskevat päätelmät tehtiin käytettävissä olevien tietojen perusteella.
(75)
Kun otetaan huomioon, että käytettävissä olevien tietojen mukaan Kiinassa on paljon käyttämätöntä kapasiteettia ja vienti kolmansien maiden markkinoille tapahtuu polkumyynnillä ja että unionin markkinoiden hintataso on houkutteleva, polkumyynnin toistumista pidetään todennäköisenä.
(76)
Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä Intian osalta ei kuitenkaan havaittu sillä perusteella, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei esiintynyt polkumyyntiä, käyttämätön kapasiteetti on huomattavasti Kiinan käyttämätöntä kapasiteettia pienempi ja unioniin ja muualle maailmaan suuntautuvan viennin hinnat ovat korkeat.
D. VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonalan määritelmä
(77)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti unionissa yksi ainoa unionin tuottaja, jonka osuus unionin tuotannosta on näin ollen 100 prosenttia ja joka muodostaa unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
2. Unionin kulutus
(78)
Unionin kulutus määritettiin seuraavien perusteella:
-
unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen määrät;
-
Eurostatin ilmoittama sulfaniilihapon (Taric-taso) tuontimäärä unionin markkinoille.
(79)
Koska unionin tuotannonala muodostuu vain yhdestä tuottajasta ja Yhdysvalloissa on vain yksi vientiä harjoittava tuottaja, jäljempänä olevissa taulukoissa olevat tiedot on esitettävä indeksoituina, jotta suojataan liikesalaisuuden piiriin kuuluvia tietoja.
Taulukko 1
Kulutus unionin markkinoilla
Määrä (indeksi)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kulutus (2010 = 100)
100
106
106
114
Lähde: Eurostat ja kyselyvastaus
(80)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että sulfaniilihapon markkinat laajentuivat vähitellen tarkastelujaksolla ja kasvoivat 14 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun mennessä.
3. Tuonti asianomaisista maista
a) Tuonnin määrä ja markkinaosuus
Taulukko 2
Tuonti asianomaisista maista
Tuonnin määrä (indeksi)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiina
100
77
14
1
Intia
100
422
187
52
Asianomaiset maat yhteensä
100
110
30
6
Lähde: Eurostat.
Taulukko 2 a
Tuonti asianomaisista maista
Tuonnin määrä (vaihteluvälit) (15)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiina
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Intia
50-200
250-550
100-250
10-80
Asianomaiset maat yhteensä
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Lähde: Eurostat.
Taulukko 3
Asianomaisten maiden markkinaosuus
Markkinaosuus (indeksi)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus
100
73
13
1
Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus
100
397
177
46
Asianomaiset maat yhteensä
100
103
28
5
(81)
Tarkasteltaessa kumpaakin maata erikseen Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni 99 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä ja sen markkinaosuus pieneni myös 99 prosenttia samalla kaudella.
(82)
Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä taas väheni 48 prosenttia tarkastelujaksolla ja markkinaosuus pieneni 54 prosenttia samalla kaudella.
(83)
Asianomaisista maista tuodun sulfaniilihapon yhteenlaskettu määrä väheni 94 prosenttia tarkastelujaksolla ja putosi erittäin alhaiselle tasolle tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Vastaavasti asianomaisista maista tuodun sulfaniilihapon markkinaosuus kutistui 95 prosenttia tarkastelujaksolla ja oli erittäin alhaisella tasolla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
b) Tuonnin hinnat
Taulukko 4
Asianomaisista maista tuodun sulfaniilihapon keskimääräiset hinnat
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin hinnat, indeksi (2010 = 100)
100
92
104
164
Intiasta tulevan tuonnin hinnat, indeksi (2010 = 100)
100
79
84
92
Asianomaisista maista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat, indeksi (2010 = 100)
100
93
104
126
Lähde: Eurostat.
Taulukko 4 a
Asianomaisista maista tuodun sulfaniilihapon keskimääräiset hinnat
Hintojen vaihteluvälit (16)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin hinnat
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Intiasta tulevan tuonnin hinnat
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Asianomaisista maista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Lähde: Eurostat.
(84)
Kiinasta tuodun sulfaniilihapon keskimääräinen hinta laski vuonna 2011 hieman eli 8 prosenttia, minkä jälkeen suuntaus oli nouseva, ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtui erittäin jyrkkä 64 prosentin kohoaminen.
(85)
Intiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräiset hinnat laskivat myös vuonna 2011 21 prosenttia, minkä jälkeen ne kohosivat vähitellen mutta alittivat edelleen vuoden 2010 hintatasot 8 prosentilla.
c) Hinnan ja viitehinnan alittavuuden taso
(86)
Koska kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien myymä määrä oli niin vähäinen eikä tuotujen tuotteiden valikoimasta saatu tietoja, hinnan ja viitehinnan alittavuudesta ei voitu tehdä merkityksellisiä laskelmia. Eurostatin tietojen perusteella arvioitujen Kiinan tuontihintojen (ks. 39 kappale) mukaan hintojen tai viitehintojen alittavuutta ei esiintynyt tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(87)
Edellä 64 kappaleessa mainittujen unionin tuotannonalan toimittamien tuontitilastojen perusteella Kiinasta Intian markkinoille tulevan puhdistetun sulfaniilihapon hintojen, joita oli oikaistu tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettavalla unionin 6,5 prosentin tuontitullilla ja 2 prosentin tuonnin jälkeisillä kustannuksilla (tulliselvityskustannukset), hinnan ja viitehinnan alittavuuden tason verrattuna unionin tuotannonalan myyntihintoihin todettiin olevan 5-15 prosenttia..
(88)
Intian tapauksessa ei esiintynyt hintojen eikä viitehintojen alittavuutta. Koska laskelmat perustuvat ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan myyntitietoihin, tarkkoja lukuja ei voitu paljastaa, jotta suojataan liikesalaisuuden piiriin kuuluvia tietoja. Hintojen ja viitehintojen alittavuuden todettiin olevan 20-40 prosenttia.
(89)
Päätelmistä ilmoittamisen ja unionin tuottajan huomautusten jälkeen komissio laski intialaisen tuonnin loppuosan osalta hinnan ja viitehinnan alittavuuden Eurostatin tietojen perusteella. Näiden tietojen mukaan kyseisen tuonnin osalta ei havaittu hinnan ja viitehinnan alittavuutta. Tämän vuoksi 88 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. Lisäksi verrattiin keskenään unionin tuotannonalan tuottamien ja myymien tarkasteltavana olevan tuotteen hintoja ja intialaisten viejien muuhun maailmaan myymien tarkasteltavana olevan tuotteen hintoja. Tällainenkaan vertailu ei osoittanut hintojen tai viitehintojen alittavuutta.
(90)
Myöhemmin unionin tuottaja toimitti uudet laskelmat, jotka osoittivat, että Intiasta tulevan tuonnin ja unionin tuottajan myynnin keskimääräisen hintatason ero oli vähäinen vuonna 2012. Komissio ei kuitenkaan voinut hyväksyä laskelmaa, koska siinä ei otettu huomioon, että Intiasta tuleva tuonti muodostui pääosin sulfaniilihapon teknisestä laadusta kun taas unionin tuottaja myi ainoastaan puhdistettua laatua, joka on noin 20 prosenttia kalliimpaa.
4. Tuonti muista kolmansista maista
(91)
Kolmea vähäpätöistä liiketoimea lukuun ottamatta (vuosina 2010 ja 2011 Sveitsistä ja vuonna 2012 Malesiasta) kaikki sulfaniilihapon tuonti muista kolmansista maista tuli tarkastelujaksolla Yhdysvalloista.
Taulukko 5
Sulfaniilihapon tuonti muista kolmansista maista (Yhdysvallat)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Yhdysvalloista tulevan tuonnin määrä (indeksi)
100
267
253
299
Yhdysvalloista tulevan tuonnin markkinaosuus (indeksi)
100
180
171
188
Yhdysvalloista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat (indeksi)
100
95
101
102
Lähde: Eurostat.
(92)
Yhdysvalloista tulevan sulfaniilihapon tuonnin määrä (199 %) ja markkinaosuus (88 %) kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Koska unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana samalla kaudella, Yhdysvalloista tuleva tuonti valtasi kiinalaisilta ja intialaisilta viejiltä jääneet markkinat.
(93)
Yhdysvalloista tulevan tuonnin hinnat pysyivät kohtuullisen vakaalla tasolla ja olivat samaa luokkaa unionin tuottajan hintatason kanssa. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Yhdysvalloista tulevassa tuonnissa ei esiintynyt hinnan alittavuutta.
5. Unionin tuotannonalan tilanne
(94)
Tutkittaessa vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
(95)
Liikesalaisuuden piiriin kuuluvin tietojen suojaamiseksi ainoaa unionin tuottajaa koskevat tiedot täytyi esittää indeksoidussa muodossa.
5.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 6
Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia) (indeksi)
100
87
99
107
Kapasiteetti (tonnia) (indeksi)
100
100
100
100
Kapasiteetin käyttöaste (indeksi)
100
87
99
107
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(96)
Unionin tuotannonalan tuotanto oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 7 prosenttia suurempi kuin tarkastelujakson alussa. Unionin tuotannonalan kapasiteetti säilyi ennallaan tarkastelujaksolla, minkä vuoksi kapasiteetin käyttöaste muuttui samalla tavoin kuin tuotanto ja kasvoi 7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(97)
On huomattava, että unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli tyydyttävällä tasolla tarkastelujaksolla, lukuun ottamatta vuotta 2011, ja se onnistui pääsemään optimaaliselle tasolle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(98)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala väitti, että koko tarkastelujakson aikana se saavutti kapasiteetin optimaalisen käyttöasteen vain tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä osoittaa, että toipuminen on edelleen hyvin tuoretta ja että tilanne on edelleen haavoittuva.
(99)
Komission mukaan tämä huomautus ei muuta 97 kappaleessa esitettyjä päätelmiä, jotka eivät ole millään tavalla ristiriidassa unionin tuotannonalan huomautusten kanssa.
5.2 Loppuvarastot
Taulukko 7
Loppuvaraston määrä
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia) (indeksi)
100
576
328
171
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(100)
Unionin tuotannonalan loppuvarastojen määrä kasvoi jyrkästi vuonna 2011, jonka jälkeen suuntaus oli laskeva, mutta määrä oli kuitenkin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edelleen 71 prosenttia vuoden 2010 tasoa suurempi. Jos tarkastellaan tuotantomäärää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, loppuvarastojen määrä edustaa alle yhden kuukauden tuotantoa.
5.3 Myyntimäärät ja markkinaosuus
Taulukko 8
Myyntimäärä ja markkinaosuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myyntimäärä (tonnia) (indeksi)
100
70
97
104
Markkinaosuus (%) (indeksi)
100
66
92
92
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(101)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi 4 prosenttia verrattuna tarkastelujakson alun määrään. Vuonna 2011 oli erittäin jyrkkä pudotus, jonka jälkeen kasvu oli vakaata.
(102)
Markkinaosuuden kannalta unionin tuotannonalan tulosta voidaan pitää vakaana tarkastelujaksolla lukuun ottamatta vuotta 2011, jolloin unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni myynnin vähenemistä vastaavasti. Seuraavina vuosina myynnin ja markkinaosuuden suuntaus oli kasvava. Vaikka unionin tuottajan markkinaosuus pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hieman alle vuoden 2010 tason, on syytä huomata, että unionin tuotannonala pystyi silti saamaan osansa unionin kulutuksen kasvusta, ja sillä oli merkittävä osuus unionin markkinoista koko tarkastelujakson ajan.
(103)
Huomautuksissaan päätelmistä ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala totesi, että sen markkinaosuus on erittäin epävakaa, koska sulfaniilihappo on hyödyke, jonka myynti perustuu hintaan, ja antoi esimerkiksi vuoden 2011, jolloin unioni tuotannonalan markkinaosuus romahti.
(104)
Tältä osin on korostettava, että vuonna 2011 tapahtunut markkinaosuuden menetys osui ajallisesti yhteen unionin tuottajan markkinasuuntauksen vastaisesti tekemän hinnankorotuksen kanssa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuontihinnat kaikista maista laskivat 5-20 prosenttia vuonna 2011. On myös syytä huomata, että käytettävissä olevien tilastotietojen mukaan unionin tuotannonalan menettämän markkinaosuuden valtasi pääasiassa yhdysvaltalainen tuoja.
5.4 Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät
Taulukko 9
Myyntihinnat
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräinen myyntihinta (euroa/tonni) (indeksi)
100
109
108
112
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(105)
Unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla nousivat 12 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä johtui pääraaka-aineen (aniliinin) kasvaneiden kustannusten siirtämisestä hintoihin.
5.5 Työllisyys ja tuottavuus
Taulukko 10
Työllisyys ja tuottavuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys (indeksi)
100
100
117
117
Työvoiman tuottavuus (indeksi)
100
88
85
91
Keskimääräiset työvoimakustannukset (indeksi)
100
105
102
116
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(106)
Työllisyys (kokoaikaiseksi muutettuna) kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 17 prosenttia. Keskimääräisten työvoimakustannusten suuntaus oli kasvava tarkastelujaksolla, ja kasvua oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 16 prosenttia vuoteen 2010 verrattuna. Koska tuotanto kasvoi vain 7 prosenttia (ks. 96 kappale), työvoiman tuottavuus aleni tarkastelujaksolla 9 prosenttia.
5.6 Kannattavuus
Taulukko 11
Kannattavuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kannattavuus (indeksi)
100
96
20
65
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(107)
Unionin tuotannonalan kannattavuus samankaltaisen tuotteen osalta laski tarkastelujaksolla ja oli hieman alle unionin tuotannonalan ilmoittaman optimitason, mutta on tärkeää huomata, että kannattavuus pysyi silti positiivisena koko tarkastelujakson ajan.
(108)
Kannattavuuden lasku johtui pääasiassa keskimääräisten tuotantokustannusten noususta (kasvua lähes 20 prosenttia vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä), mitä myyntihintojen 12 prosentin kohoaminen ei voinut täysin kompensoida (ks. 105 kappale).
5.7 Investoinnit, investointien tuotto ja kassavirta
Taulukko 12
Investoinnit, investointien tuotto ja kassavirta
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Vuotuiset investoinnit (indeksi)
-
100
133
57
Investointien tuotto (indeksi)
100
86
30
103
Kassavirta (indeksi)
100
116
68
82
(109)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonala ei pystynyt tekemään investointeja vuonna 2010. Sulfaniilihappoon liittyvään liiketoimintaan tehdyt investoinnit pienenivät 43 prosenttia vuodesta 2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun; investointien absoluuttista määrää voidaan pitää alhaisena, ja ne liittyivät pääasiassa huoltotoimintaan. Nämä havainnot ovat johdonmukaisia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisen investointien tuoton ja alhaisen kannattavuuden kanssa.
(110)
Investointien tuotto noudatteli tiiviisti kannattavuuden suuntausta vuosina 2011 ja 2012. Investointien tuotto kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja pääsi vuoden 2010 tasolle sen ansiosta, että kannattavuus parani vuodesta 2010 tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle (ks. taulukko 11).
(111)
Kassavirta oli vaihteleva mutta pysyi positiivisena koko tarkastelujakson ajan. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kassavirta supistui 18 prosenttia vuoden 2010 tasoon verrattuna. Unionin tuotannonala ei ilmoittanut pääomansaantiin liittyvistä vaikeuksista tarkastelujaksolla.
5.8 Polkumyynnin laajuus ja elpyminen aiemmasta polkumyynnistä
(112)
Kuten 41 ja 57-60 kappaleessa todettiin, asianomaisten maiden ei havaittu harjoittavan polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(113)
Kun otetaan huomioon, ettei Kiinasta ja Intiasta tullut tuontia polkumyynnillä ja että unionin tuotannonalan myyntimäärä ja -hinnat sekä kapasiteetin käyttöaste kasvoivat, voidaan päätellä, että toimenpiteet ovat purreet ja että unionin tuotannonala on toipunut aiemman polkumyynnin vaikutuksista tarkastelujakson aikana. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittiin joidenkin vahinkoindikaattoreiden, kuten kannattavuuden ja markkinaosuuden, vähäistä heikkenemistä, mutta tämän ei voida katsoa johtuvan asianomaista maista tulevasta tuonnista, koska se oli erittäin vähäistä kyseisellä kaudella. Negatiivisestikin kehittyneet vahinkoindikaattorit osoittavat silti edelleen, että unionin tuotannonalan tilanne on kestävä.
5.9 Unionin tuotannonalan vientitoiminta
(114)
Unionin tuotannonalan vientimäärät olivat vähäpätöisiä vuonna 2012 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi päätellään, että viennillä ei ollut vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
6. Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(115)
Kiinasta ja Intiasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuodulle tarkasteltavana olevalle tuotteelle vahvistetut keskimääräiset hinnat ja hintojen vertailu edeltäviin vuosiin eivät ole täysin luotettavia tuonnin vähäisen määrän vuoksi, mutta tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin Kiinasta ja Intiasta unioniin ilman polkumyyntiä.
(116)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi melko vakaana, ja asianomaisten maiden menettämät määrät korvautuivat Yhdysvalloista tulevalla tuonnilla unionin tuotannonalan hintatasoa vastaavilla hinnoilla. Unionin tuotannonala pystyi lisäämään myyntimääriään, korottamaan keskimääräisiä myyntihintojaan ja saavuttamaan lähes optimaalisen kapasiteetin käyttöasteen.
(117)
Unionin tuotannonalan markkinaosuuden ja kannattavuuden vähäisen laskun ei voida katsoa johtuneen Kiinasta ja Intiasta tulevasta tuonnista (ks. 113 kappale).
(118)
Sen vuoksi katsotaan, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(119)
Vaikka unionin tuotannonala esitti vahinkoanalyysistä joitakin havaintoja, joita on käsitelty 89-90, 98-99 ja 103-104 kappaleessa, se hyväksyi yleiset päätelmät, joiden mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei aiheutunut merkittävää vahinkoa.
7. Vahingon toistumisen todennäköisyys
(120)
Vahingon toistumisen todennäköisyyttä arvioitaessa on tärkeää tuoda esiin, että optimaalisellakaan kapasiteetin käyttöasteella - johon päästiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla - unionin tuotannonala ei pystynyt tyydyttämään koko unionin kulutusta, minkä vuoksi merkittävä osa unionin kulutuksesta oli katettava tuonnilla.
(121)
Lisäksi unionin tuotannonala tuottaa vain puhdistettua sulfaniilihappoa, mikä tarkoittaa sitä, että teknisen laadun sulfaniilihappoa tuotannossaan suosivien käyttäjien on hyödynnettävä tuontia.
(122)
Unionin tuotannonalalla oli myös melko vakaa markkinaosuus, ja sillä oli myyntiä monille pitkäaikaisille asiakkaille. Tutkimuksessa kävi ilmi, että joidenkin käyttäjien osalta sulfaniilihapon toimittajien on läpäistävä tiukka ja kallis sertifiointi-/todennusprosessi, joka vaikeuttaa toimittajan vaihtamista.
(123)
Tältä osin analysoitiin perusasetuksen 11 artikaln 2 kohdan mukaisesti vahingon toistumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta.
7.1 Kiina
(124)
Koska yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa, Kiinaa koskevat päätelmät oli tehtävä perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen, erityisesti tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen perusteella.
(125)
Kuten jo 63 ja 75 kappaleessa todettiin, kiinalaisilla tuottajilla on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia sulfaniilihapon tuotannossa ja polkumyynnin toistuminen on todennäköistä.
(126)
Lisäksi käytettävissä olevat tiedot viittaavat siihen, kuten 64 ja 87 kappaleessa todettiin, että Kiina on lisännyt hiljattain sulfaniilihapon myyntimäärää Intiaan hinnoilla, jotka alittavat unionin tuotannonalan hinnat.
(127)
Kiinan tuontia Intian markkinoille koskevien tilastojen perusteella, kuten 64 kappaleessa selitetään, näyttää niin ikään siltä, että Kiina haluaa myydä pääasiassa puhdistettua sulfaniilihappoa, joka päästessään unionin markkinoille kilpailisi suoraan unionin tuottajan myynnin kanssa.
(128)
Kaikki nämä tekijät yhdessä viittaavat siihen, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, Kiina voisi nopeasti viedä merkittäviä sulfaniilihapon määriä polkumyyntihinnoilla unionin markkinoille ilman että sen edes tarvitsisi suunnata uudelleen myyntiään muilta markkinoilta. Unionin markkinat ovat houkuttelevat hinnoiltaan, ja kiinalaiset viejät saisivat mittakaavaetuja lisäämällä tuotantoaan. Jos näin tapahtuisi, unionin tuotannonalan myynti ja myyntihinnat putoaisivat välittömästi, mikä puolestaan vaikuttaisi kapasiteetin käyttöasteeseen ja kannattavuuteen. Jos nämä vahinkoindikaattorit heikkenevät, unionin tuotannonalan toipuminen pysähtyisi, ja sille aiheutuisi merkittävää vahinkoa.
7.2 Intia
(129)
Intian osalta polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä ei ole, jos toimenpiteiden annetaan raueta, kuten 76 kappaleessa todettiin. Tämän päätelmän perusteella vahingon toistumista koskeva analyysi ei ole tarpeellinen.
8. Vahingon toistumista koskevat päätelmät
(130)
Kun otetaan huomioon edeltävissä kappaleissa esitetyt tutkimuksen havainnot, ilman toimenpiteitä vienti Kiinasta alhaisin hinnoin lisääntyisi todennäköisesti merkittävästi, mikä vaikuttaisi negatiivisesti unionin tuotannonalan rahoitus- ja taloudelliseen tilanteeseen ja johtaisi merkittävän vahingon toistumiseen.
(131)
Vahingon toistumisen todennäköisyyttä Intian osalta ei analysoitu, koska havaittiin, että Intiasta tulevan polkumyynnin toistuminen ei ole todennäköistä.
E. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(132)
Intiasta tulevan sulfaniilihapon tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osalta pääteltiin, että polkumyynnin toistuminen ei ole todennäköistä. Sen vuoksi unionin edun määrittäminen tältä osin ei ole tarpeen.
(133)
Kiinan osalta tutkittiin perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, onko toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista, kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista, tehtyyn arviointiin. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
2. Unionin tuotannonalan etu
(134)
Toimenpiteet ovat olleet onnistuneita ja antaneet unionin tuotannonalalle mahdollisuuden vahvistaa asemaansa (ks. 113 kappale). Samalla 130 kappaleessa todettiin myös, että unionin tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikentyisi voimakkaasti, jos Kiinan vastaisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä. Sen vuoksi voidaan päätellä, että Kiinan vastaisten toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen olisi unionin edun mukaista.
3. Käyttäjien etu
(135)
Kaikille tiedossa oleville käyttäjille ilmoitettiin tarkastelun vireillepanosta. Komissio sai neljä kokonaan täytettyä vastausta ja kolme osittaista vastausta/kommenttia sulfaniilihapon käyttäjiltä. Näiden tietojen perusteella vahvistettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen kustannusten vaikutus jatkojalostustuotteiden tuotantokustannuksiin vaihtelee huomattavasti käyttäjien parissa jatkojalostustuotteen tyypin mukaan.
(136)
Jotkin käyttäjät (lääkkeiden ja erityisväriaineiden tuottajat) myönsivät, että sulfaniilihappo muodostaa vain vähäisen osuuden niiden tuotantokustannuksista, minkä vuoksi katsotaan, että toimenpiteillä ei ole käytännössä mitään vaikutusta niiden tuotantokustannuksiin tai hintoihin.
(137)
Muiden käyttäjien (betonin lisäaineiden ja optisten kirkasteiden) käyttäjien osalta sulfaniilihapon osuus oli kuitenkin 4-12 prosenttia jatkojalostustuotteiden tuotantokustannuksista. Nämä tuottajat ilmoittivat myös tappioista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja väittivät, että niiden vaikea tilanne on osittain nyt voimassa olevien toimenpiteiden aiheuttama.
(138)
Tästä väitteestä on huomattava, että tuonti Kiinasta oli lähes olematonta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi Kiinan vastaiset tullit, jotka takaavat kohtuullisen hintatason unionin markkinoilla, eivät aiheuttaneet lisäkustannuksia käyttäjille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eivätkä näin ollen voi selittää käyttäjien vaikeuksia. Samankaltaisen tuotteen hinnan korotus tarkastelujaksolla johtui tuotantokustannusten kohoamisesta, jonka syynä oli pääraaka-aineen hinnannousu (ks. 105 ja 108 kappale). Intiasta tulevan sulfaniilihapon tuonnissa nyt voimassa olevien tullien poistamisen, kuten tässä asetuksessa ehdotetaan, pitäisi välittömästi helpottaa sulfaniilihapon lisätarjontaa unionin markkinoilla kilpailukykyisillä hinnoilla, ja näin ollen se olisi käyttäjien edun mukaista. Tämän vuoksi katsotaan, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen Kiinan osalta ei aiheuta kohtuuttomia vaikeuksia käyttäjille jatkossa.
4. Tuojien etu
(139)
Kaikille tiedossa oleville tuojille ilmoitettiin tarkastelun vireillepanosta. Yksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuoja toimitti kyselylomakkeeseen osittaisen vastauksen, jossa se totesi, että sulfaniilihapolla ei ole merkittävää asemaa sen toiminnassa. Muut tuojat eivät vastanneet kyselylomakkeeseen tai toimittaneet kirjallisia huomautuksia. Koska tuojien yhteistyö rajoittui tähän, pääteltiin, että ei ole vastoin niiden etua pitää voimassa Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavat toimenpiteet.
5. Päätelmät
(140)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, ettei ollut pakottavia unionin etuun liittyviä syitä olla jatkamatta Kiinaa koskevien nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.
F. KIINAAN SOVELLETTAVIEN POLKUMYYNNIN VASTAISTEN TOIMENPITEIDEN PITÄMINEN VOIMASSA JA INTIAAN SOVELLETTAVIEN POLKUMYYNNIN VASTAISTEN TOIMENPITEIDEN PÄÄTTÄMINEN
(141)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella pidetään asianmukaisena, että Kiinasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet pidetään voimassa ja Intiasta peräisin olevaa tuontia koskevat toimenpiteet kumotaan. Asianomaisille osapuolille annettiin määräaika, jonka kuluessa niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(142)
Edellä esitetystä seuraa, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa ja Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi kumottava. Myös komission päätös, jolla hyväksytään Kokanin sulfaniilihapon tuonnissa voimassa oleva hintasitoumus, olisi kumottava.
(143)
Ottaen huomioon, että unionin tuotannonala on vasta hiljattain toipunut polkumyynnin vaikutuksista, komissio seuraa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia, jos unionin tuottaja esittää vastaavan pyynnön. Seuranta rajoittuu tämän asetuksen julkaisua seuraavien kahden vuoden ajanjaksolle,
(144)
Tässä asetuksessa säädettyjen Kiinan vastaisten toimenpiteiden pitäminen voimassa ja Intian vastaisten toimenpiteiden kumoaminen ovat perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaisia,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodiin ex 2921 42 00 (Taric-koodi 2921420060) kuuluvan sulfaniilihapon tuonnissa.
2. Edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Maa
Lopullinen tulli (%)
Kiinan kansantasavalta
33,7
3. Kumotaan lopullinen polkumyyntitulli Intiasta peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodiin ex 2921 42 00 (Taric-koodi 2921420060) kuuluvan sulfaniilihapon tuonnissa ja päätetään tätä tuontia koskeva menettely.
4. Kumotaan komission päätös 2006/37/EY, jolla hyväksytään yrityksen Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (Intia) sulfaniilihapon tuonnissa voimassa oleva hintasitoumus.
5. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 17 päivänä joulukuuta 2014.