KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 807/2014
af 11. marts 2014
om supplerende bestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om indførelse af overgangsbestemmelser
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (1), særlig artikel 2, stk. 3, artikel 14, stk. 5, artikel 16, stk. 5, artikel 19, stk. 8, artikel 22, stk. 3, artikel 28, stk. 10 og 11, artikel 29, stk. 6, artikel 30, stk. 8, artikel 33, stk. 4, artikel 34, stk. 5, artikel 35, stk. 10, artikel 36, stk. 5, artikel 45, stk. 6, artikel 47, stk. 6, og artikel 89, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I forordning (EU) nr. 1305/2013 fastsættes de generelle regler, der gælder for Unionens støtte til udvikling af landdistrikterne finansieret gennem Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og som supplerer de fælles bestemmelser for de europæiske struktur- og investeringsfonde, som er fastsat i del 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (2). Der bør fastsættes supplerende regler hertil.
(2)
Medlemsstaterne bør indføre og anvende særlige betingelser for unge landbrugeres adgang til støtte, hvis de ikke etablerer sig som eneste driftsleder. For at sikre lige behandling af støttemodtagere, uanset under hvilken retlig form de vælger at etablere deres bedrift, bør det fastsættes, at betingelserne for, at en juridisk person eller anden form for partnerskab kan anses for at være en »ung landbruger«, bør svare til de betingelser, der gælder for en fysisk person. Der bør fastsættes en henstandsperiode, der er tilstrækkelig lang til at give unge landbrugere mulighed for at erhverve de nødvendige kvalifikationer.
(3)
For at sikre, at udvekslingsordninger inden for landbrug og skovbrug samt besøg på landbrugs- og skovbrugsbedrifter med støtte fra ELFUL defineres og afgrænses klart i forhold til lignende aktioner under andre af Unionens ordninger, og samtidig tage hensyn til de forskellige nationale forhold, bør medlemsstaterne definere varigheden og indholdet af sådanne ordninger i deres programmer for udvikling af landdistrikterne. Indholdet bør fokusere på de områder, der er tæt forbundet med gennemførelsen af Unionens prioriteter for udvikling af landdistrikterne.
(4)
Der bør fastsættes bestemmelser om, hvilke producentsammenslutninger og typer af foranstaltninger der kan modtage støtte under markedsføringskomponenten i kvalitetsordningsforanstaltningen, og opstilles betingelser, der forhindrer konkurrencefordrejning og forskelsbehandling af visse produkter og udelukker støtte til varemærker.
(5)
Den forretningsplan, der er omhandlet i artikel 19, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1305/2013, bør indeholde tilstrækkelige elementer til at gøre det muligt at vurdere, i hvor høj grad målene for den valgte foranstaltning er nået. For at sikre ligebehandling af støttemodtagere i hele Unionen og for at lette overvågning, bør det kriterium, der anvendes til at fastsætte de tærskler, der er omhandlet i artikel 19, stk. 4, i nævnte forordning, være landbrugsbedriftens produktionskapacitet.
(6)
Der bør fastsættes miljømæssige minimumskrav, som skal overholdes ved skovrejsning på landbrugsarealer for at sikre, at der ikke sker uhensigtsmæssig skovrejsning på følsomme levesteder, herunder i områder af stor landskabsmæssig værdi, og at der tages hensyn til behovet for modstandsdygtighed over for klimaændringer. I områder, der er udpeget som Natura 2000-områder, bør skovrejsningen være i overensstemmelse med forvaltningsmålsætningerne for de pågældende områder. Der bør lægges særlig vægt på visse områders miljømæssige behov, som f.eks. forebyggelse af jorderosion. Der bør fastsættes strengere regler for skovrejsning, som fører til etablering af større skove, så der tages højde for de virkninger, disse foranstaltninger i kraft af deres omfang har på økosystemet og for at sikre, at reglerne er i overensstemmelse med målene for strategien for grøn infrastruktur (3) og EU's nye skovstrategi (4).
(7)
De betingelser, der stilles vedrørende forpligtelser til at ekstensivere husdyrbrug, opdrætte lokale racer, der er i fare for at gå tabt for landbruget, og bevare plantegenetiske ressourcer, der er truet af genetisk erosion, bør sikre, at forpligtelserne defineres i overensstemmelse med Unionens prioriterede mål for udvikling af landdistrikterne, og særlig behovet for at sikre beskyttelsen af landskabet og dets karakteristika, naturressourcerne, herunder vand, jordbunden og den genetiske diversitet.
(8)
Det bør defineres, hvilke aktiviteter der kan være berettiget til støtte til bevarelse og bæredygtig anvendelse og udvikling af genetiske ressourcer i landbruget samt bevarelse og fremme af skovgenetiske ressourcer.
(9)
For at udelukke dobbeltfinansiering af klima- og miljøvenlige landbrugsmetoder og tilsvarende metoder efter artikel 43 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1307/2013 (5), undgå konkurrencefordrejning blandt landbrugere og en sikre forsvarlig økonomisk forvaltning af ELFUL-midler bør det fastsættes, at de yderligere omkostninger og det indkomsttab, der skyldes anvendelsen af disse metoder, fratrækkes de relevante betalinger.
(10)
Det er nødvendigt at definere de områder, hvor der indgås dyrevelfærdsforpligtelser for at tilvejebringe opgraderede standarder for produktionsmetoderne. Herved bør det undgås, at forpligtelserne vedrørende dyrevelfærd overlapper med standardlandbrugspraksis og særlig med vaccination for at forebygge sygdomme.
(11)
Det bør præciseres, hvilke korte forsyningskæder og lokale markeder der kan ydes støtte til. For at gøre det muligt klart at skelne mellem de to, bør de korte forsyningskæder defineres med antallet af mellemled som kriterium, mens kriteriet for at definere lokale markeder, medmindre der fremlægges et overbevisende alternativt kriterium, bør være afstanden i kilometer fra landbrugsbedriften, idet der tages hensyn til særlige geografiske træk ved det pågældende område. Samarbejde mellem små aktører bør være koncentreret om at overvinde de almindelige ulemper, som fragmenteringen i landdistrikterne forårsager. Foranstaltningen bør derfor begrænses til mikrovirksomheder og fysiske personer, som skal til at starte en mikrovirksomhed på det tidspunkt, hvor de ansøger om støtte. For at sikre en sammenhængende tilgang i gennemførelsen af samarbejdsforanstaltningen bør der under denne foranstaltning kun ydes støtte til markedsføringsaktiviteter med forbindelse til korte forsyningskæder og lokale markeder.
(12)
For at sikre, at bidrag i forbindelse med renter på kommercielle lån optaget af gensidige fonde, jf. artikel 38, stk. 3, litra b), og artikel 39, stk. 4, litra b), i forordning (EU) nr. 1305/2013, fastholdes på et passende niveau, bør disse kommercielle lån have en løbetid på mindst et og højst fem år.
(13)
For at sikre effektiv anvendelse af ELFUL's ressourcer bør visse typer udgifter i forbindelse med leasingkontrakter, udlejerens fortjeneste, refinansieringsomkostninger, indirekte omkostninger og forsikringspræmier udelukkes fra støtte. For at tage hensyn til forskellene mellem medlemsstaterne, hvad angår finansielle og udviklingsmæssige betingelser i landbrugssektoren, og sikre forsvarlig økonomisk forvaltning af ELFUL's ressourcer, bør det kræves, at medlemsstaterne i deres programmer for udvikling af landdistrikterne definerer betingelserne for, at brugt udstyr kan være støtteberettiget. I overensstemmelse med Unionens prioriterede mål for udvikling af landdistrikterne bør kun investeringer inden for vedvarende energi med høj energieffektivitet og gode miljøresultater modtage ELFUL-støtte. Til dette formål bør medlemsstaterne fastsætte minimumskriterier for energieffektivitet. Medlemsstaterne bør sikre, at de gældende bæredygtighedskriterier for bioenergi er opfyldt. Medlemsstaterne bør også støtte overgangen fra første til anden generation af biobrændstoffer og fremme en større produktion af avancerede biobrændstoffer, som skaber store drivhusgasbesparelser med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, og som ikke er i direkte konkurrence med landbrugsarealer til fødevare- og foderproduktion.
(14)
Der bør fastsættes betingelser for omlægning eller justering af forpligtelser vedrørende foranstaltningerne i artikel 28, 29, 33 og 34 i forordning (EU) nr. 1305/2013, og de situationer, hvor der ikke kræves tilbagebetaling af støtten, bør defineres. Det bør sikres, at omlægning eller justering af forpligtelser kun er mulig i tilfælde, hvor forpligtelsens miljømål fastholdes eller styrkes.
(15)
Der bør fastsættes bestemmelser om overgangen fra støtte til udvikling af landdistrikterne efter Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (6), eller i Kroatiens tilfælde Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 (7), til støtte efter forordning (EU) nr. 1305/2013. Under hensyntagen til, at der ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1310/2013 (8) allerede er indført en række overgangsbestemmelser for udvikling af landdistrikterne, bør denne forordning fastsætte betingelserne for, at udgifter i forbindelse med de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 52 og 63 i forordning (EF) nr. 1698/2005 kan være støtteberettigede i henhold til forordning (EU) nr. 1305/2013. Denne forordning bør også tilpasse datoerne for indgivelse af efterfølgende evalueringer af programmerne samt sammenfatninger af evalueringerne, så der tages hensyn til de overgangsbestemmelser for gennemførelsen af programmer fra programmeringsperioden 2007-2013 i 2014, der blev indført artikel 1 i forordning (EU) nr. 1310/2013.
(16)
Eftersom forordning (EU) nr. 1305/2013 erstatter forordning (EF) nr. 1698/2005, bør gennemførelsesbestemmelserne til forordning (EF) nr. 1698/2005, som er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1974/2006 (9), ophæves. Forordning (EF) nr. 1974/2006 bør derfor ophæves.
(17)
I betragtning af, at programmeringsperioden 2014-2020 allerede vil være begyndt på tidspunktet for offentliggørelsen af nærværende forordning i Den Europæiske Unions Tidende, er det nødvendigt så vidt muligt at begrænse forsinkelsen af dens ikrafttræden. Den bør derfor træde i kraft på dagen for dens offentliggørelse og anvendes fra den første dag i programmeringsperioden 2014-2020, den 1. januar 2014 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
ANVENDELSESOMRÅDE
Artikel 1
Anvendelsesområde
Ved denne forordning fastsættes:
1)
supplerende bestemmelser til forordning (EU) nr. 1305/2013 for så vidt angår:
a)
unge landbrugere
b)
udvekslingsordninger inden for landbrug og skovbrug samt besøg på landbrugs- og skovbrugsbedrifter
c)
kvalitetsordninger - markedsføring
d)
bedrifts- og erhvervsudvikling
e)
skovrejsning og etablering af skovområder
f)
foranstaltninger vedrørende miljø- og klimavenligt landbrug
g)
bevarelse af genetiske ressourcer i landbrug og skovbrug
h)
udelukkelse af dobbeltfinansiering
i)
dyrevelfærd
j)
samarbejde
k)
kommercielle lån til gensidige fonde
l)
investeringer
m)
omdannelse eller justering af forpligtelser
n)
udvidede eller ny forpligtelser.
2)
særlige overgangsregler om betingelserne for, at støtte, som Kommissionen har godkendt efter forordning (EF) nr. 1698/2005, eller for Kroatiens vedkommende efter forordning (EF) nr. 1085/2006, kan indgå i støtte ydet efter forordning (EU) nr. 1305/2013, herunder for Kroatiens vedkommende støtte til teknisk bistand.
KAPITEL II
SUPPLERENDE BESTEMMELSER TIL REGLERNE FOR FORANSTALTNINGER TIL UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE
Artikel 2
Ung landbruger
1. Medlemsstaterne skal opstille og anvende særlige betingelser for adgang til støtte i tilfælde, hvor en ung landbruger som defineret i artikel 2, stk. 1, litra n), i forordning (EU) nr. 1305/2013 ikke etablerer sig som eneste driftsleder, uanset bedriftens retlige form. Disse betingelser skal svare til dem, der kræves opfyldt, når en ung landbruger etablerer sig som eneste driftsleder. I alle tilfælde skal de unge landbrugere have kontrollen over bedriften.
2. Når ansøgningen om støtte vedrører en bedrift, der ejes af en juridisk person, skal en ung landbruger som defineret i artikel 2, stk. 1, litra n), i forordning (EU) nr. 1305/2013 udøve faktisk og varig kontrol over den juridiske person, for så vidt angår beslutninger om drift, overskud og finansiel risiko. Når flere fysiske personer, herunder en eller flere personer, der ikke er ung(e) landbruger(e), deltager i den juridiske persons kapital eller drift, skal den unge landbruger være i stand til at udøve denne faktiske og varige kontrol enten alene eller i forening med andre landbrugere.
Hvis en juridisk person kontrolleres af en anden juridisk person (alene eller sammen med andre), gælder kravene i første afsnit for enhver fysisk person, der kontrollerer denne anden juridiske person.
3. Alle de elementer i definitionen af en ung landbruger, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, litra n), i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal være opfyldt på tidspunktet for indgivelse af ansøgningen om støtte efter nævnte forordning. Dog kan der bevilliges en henstandsperiode på ikke over 36 måneder fra datoen for den individuelle støtteafgørelse for støttemodtagerens opfyldelse af betingelserne i forbindelse med erhvervelse af de faglige kvalifikationer, der er fastsat i programmet for udvikling af landdistrikterne.
Artikel 3
Udvekslingsordninger inden for landbrug og skovbrug samt besøg på landbrugs- og skovbrugsbedrifter
Medlemsstaterne skal i deres programmer for udvikling af landdistrikterne definere varigheden og indholdet af de kortvarige udvekslingsordninger inden for landbrug og skovbrug, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1305/2013. Sådanne ordninger og besøg skal især fokusere på bæredygtige metoder inden for landbrug og skovbrug og/eller teknologi, landbrugsdiversificering, landbrug der deltager i korte forsyningskæder, udvikling af nye forretningsmuligheder og ny teknologi samt forbedring af skovenes modstandsdygtighed.
Artikel 4
Kvalitetsordninger - markedsføring
1. Producentsammenslutninger, der modtager støtte efter artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal uanset deres retlige form være enheder, som forener aktører, der deltager i en kvalitetsordning for landbrugsprodukter, bomuld eller fødevarer, som omhandlet i artikel 16, stk. 1, i nævnte forordning, for et specifikt produkt, der er omfattet af en af disse ordninger.
2. De aktiviteter, der er støtteberettigede i henhold til artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal have følgende karakteristika:
a)
de har til formål at tilskynde forbrugerne til at købe de produkter, der er omfattet af den kvalitetsordning for landbrugsprodukter, bomuld eller fødevarer, som omhandlet i artikel 16, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1305/2013, som der ydes støtte til deltagelse i inden for rammerne af programmet for udvikling af landdistrikterne, og
b)
de skaber opmærksomhed om de pågældende produkters særlige kendetegn eller fortrin, navnlig kvalitet, særlige produktionsmetoder og høje normer for dyrevelfærd og miljøhensyn som følge af den pågældende kvalitetsordning.
3. Støtteberettigede aktiviteter må ikke tilskynde til forbrug af et produkt på grund af dets særlige oprindelse, medmindre produktet er omfattet af den kvalitetsordning, der er indført ved afsnit II i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (10), kapitel III i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 (11), kapitel III i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 251/2014 (12) og del II, afsnit II, kapitel I, afdeling 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (13) med hensyn til vin. Produktets oprindelse kan angives, hvis oprindelsen ikke fremtræder som hovedbudskabet.
4. Der skal ikke ydes støtte i henhold til artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1305/2013 til oplysningskampagner og markedsføring vedrørende varemærker.
Artikel 5
Bedrifts- og erhvervsudvikling
1. Forretningsplanen efter artikel 19, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1305/2013 skal som minimum indeholde en beskrivelse af:
a)
I tilfælde af igangsætningsstøtte til unge landbrugere:
i)
udgangssituation på bedriften
ii)
milepæle og mål for udvikling af bedriftens aktiviteter
iii)
detaljerede oplysninger om de foranstaltninger, herunder til fremme af miljømæssig bæredygtighed og ressourceeffektivitet, der er nødvendige for udvikling af bedriftens aktiviteter, såsom investeringer, uddannelse og rådgivning
b)
I tilfælde af støtte til virksomhedsetablering for ikke-landbrugsmæssige aktiviteter i landdistrikter:
i)
udgangssituationen for den person eller mikrovirksomhed eller lille virksomhed, der ansøger om støtte
ii)
milepæle og mål for den pågældende persons, bedrifts, mikrovirksomheds eller lille virksomheds udvikling af nye aktiviteter
iii)
detaljerede oplysninger om de foranstaltninger, der er nødvendige for personens, bedriftens, mikrovirksomhedens eller den lille virksomheds udvikling af aktiviteter, såsom investeringer, uddannelse og rådgivning
c)
I tilfælde af etableringsstøtte til udvikling af små bedrifter
i)
udgangssituation på bedriften
ii)
detaljerede oplysninger om de foranstaltninger, herunder til fremme af miljømæssig bæredygtighed og ressourceeffektivitet, som kunne bidrage til at opnå økonomisk levedygtighed, såsom investeringer, uddannelse og samarbejde.
2. Medlemsstaterne skal definere de tærskler, der er omhandlet i tredje afsnit i artikel 19, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1305/2013, i forhold til bedriftens kapacitet målt i standard output som fastsat i artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1242/2008 (14) eller tilsvarende.
Artikel 6
Skovrejsning og etablering af skovområder
Følgende miljømæssige mindstekrav gælder i forbindelse med den foranstaltning om skovrejsning og etablering af skovområder, som er omhandlet i artikel 22 i forordning (EU) nr. 1305/2013:
a)
ved valget af, hvilke arter der skal plantes, på hvilke arealer og med hvilke metoder, skal det undgås, der sker uhensigtsmæssig skovrejsning i følsomme habitater, såsom tørvemoser og vådområder, og at der opstår negative virkninger på arealer af stor økologisk værdi, herunder arealer, der anvendes til landbrug af høj naturværdi. På områder, der er udpeget som Natura 2000-områder i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF (15) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (16), tillades kun skovrejsning, der stemmer overens med forvaltningsmålsætningerne for de pågældende områder og er aftalt med den myndighed i medlemsstaten, som har ansvar for gennemførelsen af Natura 2000
b)
ved valget af træernes arter, sorter, økotyper og herkomst skal der tages hensyn til behovet for modstandsdygtighed over for klimaforandringer og naturkatastrofer og til det pågældende områdes biotiske, pedologiske og hydrologiske tilstand, såvel som til arternes potentielle invasive karakter under lokale forhold som defineret af medlemsstaterne. Støttemodtageren har som minimum pligt til at beskytte og pleje skoven i løbet af den periode, hvor der udbetales en præmie for tabt landbrugsindkomst og vedligeholdelse. Dette omfatter passende pleje og udtynding eller græsning til gavn for skovens fremtidige udvikling og for at regulere konkurrence med anden vegetation og undgå, at der opbygges brandfarligt materiale i underskoven. For hurtigtvoksende arter skal medlemsstaterne definere den korteste og længste levetid før fældning. Den korteste levetid må ikke være mindre end 8 år og må ikke overstige 20 år
c)
i tilfælde, hvor plantning af flerårige træagtige arter på grund af miljømæssige eller klimatiske forhold, herunder forringelse af miljøet, ikke kan forventes at føre til etablering af skovområder som defineret i gældende national lovgivning, kan medlemsstaten give støttemodtageren tilladelse til at etablere og vedligeholde andet træagtigt vegetationsdække. Støttemodtageren skal sikre det samme niveau af pleje og beskyttelse, som gælder for skove
d)
i tilfælde af skovrejsning, der fører til etablering af skov med et omfang, der overstiger en vis tærskel, som medlemsstaterne fastsætter, skal skovrejsningen bestå af enten:
i)
plantning af udelukkende økologisk tilpassede arter og/eller arter, som er modstandsdygtige over for klimaændringer i det pågældende biogeografiske område, som ifølge en vurdering af virkningerne ikke vil true biodiversiteten og økosystemtjenesterne eller have en negativ indvirkning på menneskers helbred, eller
ii)
plantning af en blanding af træarter, der omfatter enten:
-
mindst 10 % løvtræer pr. område, eller
-
mindst tre træarter eller -sorter, som hver især skal tegne sig for mindst 10 % af træerne i området.
Artikel 7
Miljø- og klimavenligt landbrug
1. De forpligtelser, som under de miljø- og klimavenlige landbrugsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 28 i forordning (EU) nr. 1305/2013, indgås til ekstensivering af husdyrbrug, skal mindst opfylde følgende betingelser:
a)
hele bedriftens græsareal skal forvaltes og vedligeholdes således, at over- og undergræsning undgås
b)
belægningsgraden skal fastsættes under hensyntagen til alle græssende husdyr på bedriften eller, ved forpligtelser til at begrænse næringsstofudvaskning, til alle husdyr på bedriften, som er relevante for den pågældende forpligtelse.
2. Ved forpligtelser under de miljø- og klimavenlige landbrugsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 28 i forordning (EU) nr. 1305/2013, til at opdrætte lokale racer, der er i fare for at gå tabt for landbruget, eller til at bevare plantegenetiske ressourcer, der er truet af genetisk erosion, skal det kræves:
a)
at der opdrættes lokale racer, der er genetisk tilpasset til et eller flere traditionelle produktionssystemer og er i fare for at gå tabt for landbruget, eller
b)
at plantegenetiske ressourcer, der er naturligt tilpasset til de lokale og regionale forhold og truet af genetisk erosion, bevares.
Følgende husdyrarter er støtteberettigede:
a)
kvæg
b)
får
c)
geder
d)
dyr af hestefamilien
e)
svin
f)
fugle.
3. Lokale racer anses for at være i fare for at gå tabt for landbruget, hvis følgende betingelser er opfyldt:
a)
antallet af avlshundyr på nationalt plan er angivet
b)
dette antal og de angivne racers truede status er attesteret af et behørigt anerkendt, relevant videnskabeligt organ
c)
et behørigt anerkendt, relevant teknisk organ varetager registrering og ajourfører racestambogen.
d)
de pågældende organer skal have den nødvendige kompetence og viden til at identificere dyr af de truede racer.
Programmet for udvikling af landdistrikterne skal indeholde oplysninger om opfyldelsen af disse betingelser.
4. Plantegenetiske ressourcer betragtes som værende truet af genetisk erosion, når programmet for udvikling af landdistrikterne indeholder tilstrækkelige beviser for genetisk erosion på grundlag af videnskabelige resultater eller indikatorer for reduktionen af endemiske/oprindelige (lokale) sorter og deres populationsdiversitet samt eventuelt for ændringer i den fremherskende landbrugspraksis på lokalt plan.
5. Der må ikke ydes støtte efter artikel 28, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1305/2013 til aktiviteter, der er omfattet at den type forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug, som er omhandlet i stk. 1-4, i nærværende artikel.
Artikel 8
Bevarelse af genetiske ressourcer i landbrug og skovbrug
1. I denne artikel forstås ved:
a)
»bevarelse på levestedet« inden for landbrug: bevarelse af genetisk materiale i økosystemer og naturlige habitater og bevarelse og genindvinding af levedygtige populationer af arter eller vildtlevende racer i deres naturlige omgivelser og, for så vidt angår tamdyreracer eller dyrkede plantearter, i det driftsmiljø, hvor de har udviklet deres distinkte egenskaber
b)
»bevarelse på levestedet« inden for skovbrug: bevarelse af genetisk materiale i økosystemer og naturlige habitater og bevarelse og genindvinding af levedygtige populationer af arter i deres naturlige omgivelser
c)
»bevarelse på bedriftsniveau«: bevarelse på levestedet og udvikling på bedriftsniveau
d)
»bevarelse uden for levestedet« betyder bevarelse af genetisk materiale i landbruget eller skovbruget uden for det naturlige habitat
e)
»samling uden for levestedet« betyder en samling af genetisk materiale til landbruget eller skovbruget uden for det naturlige habitat.
2. Foranstaltninger til bevarelse af genetiske ressourcer i landbruget og skovbruget, hvortil der kan ydes støtte efter artikel 28, stk. 9, og artikel 34, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1305/2013, kan omfatte følgende:
a)
målrettede aktioner: foranstaltninger til fremme af bevarelse på levestedet og bevarelse uden for levestedet, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genetiske ressourcer i landbruget og skovbruget, herunder webbaserede fortegnelser over de genetiske ressourcer, der for tiden bevares på levestedet, herunder bevarelse på bedriftsniveau, samt over samlinger uden for levestedet og databaser
b)
samordnede aktioner: foranstaltninger til fremme af informationsudveksling mellem kompetente organisationer i medlemsstaterne om bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af de genetiske ressourcer i Unionens landbrug og skovbrug
c)
ledsageforanstaltninger: information, udbredelse og rådgivning med deltagelse fra ikke-statslige organisationer og andre relevante interesseparter, uddannelseskurser og udarbejdelse af tekniske rapporter.
Artikel 9
Udelukkelse af dobbeltfinansiering af landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet, og af tilsvarende metoder
1. Ved ydelse af støtte efter artikel 28, stk. 6, artikel 29, stk. 4, og artikel 30, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1305/2013, må der ved beregningen af støttebeløbet udelukkende tages hensyn til de yderligere omkostninger og tab af indkomst, der er forbundet med forpligtelser, som er mere vidtgående end den relevante obligatoriske metode i henhold til artikel 43 i forordning (EU) nr. 1307/2013.
2. Når en klima- og miljøvenlig forpligtelse efter artikel 28 i forordning (EU) nr. 1305/2013, som angår en metode opført i bilag IX, afsnit I, punkt 3 og 4, og afsnit III, punkt 7, til forordning (EU) nr. 1307/2013, eller enhver anden metode som tilføjes til nævnte bilag i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 43, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1307/2013, anmeldes som svarende til en eller flere metoder fastlagt efter artikel 43, stk. 2, i nævnte forordning, skal betalingen til forpligtelsen til at drive klima- og miljøvenligt landbrug efter artikel 28, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1305/2013 nedsættes med et fast beløb svarende til en del af den grønne betaling i medlemsstaten eller regionen for grøn praksis, jf. artikel 43, stk. 12, litra c) i forordning (EU) nr. 1307/2013.
Artikel 10
Dyrevelfærd
Forpligtelser på dyrevelfærdsområdet, der er støtteberettigede i henhold til artikel 33 i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal indebære opgraderede standarder for produktionsmetoderne på et af følgende områder:
a)
vand, foder og pleje afpasset efter husdyrenes naturlige behov
b)
opstaldningsforhold, såsom øgede pladskrav, gulvarealer, strøelse og naturlig belysning
c)
adgang til fri luft
d)
undgåelse af at lemlæste og/eller kastrere dyr, eller i særlige tilfælde, hvor lemlæstelse eller kastrering anses for at være nødvendig, krav om brug af bedøvelsesmidler samt smertestillende antiinflammatorisk medicin eller medicinsk kastration.
Artikel 11
Samarbejde
1. Støtte til etablering og udvikling af korte forsyningskæder, jf. artikel 35, stk. 2, litra d), i forordning (EU) nr. 1305/2013, må kun omfatte forsyningskæder med højst et mellemled mellem landbrugeren og forbrugeren.
2. Støtte til etablering og udvikling af lokale markeder, jf. artikel 35, stk. 2, litra d), i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal ydes for markeder, for hvilke:
a)
der i programmet for udvikling af landdistrikterne er fastsat en radius i kilometer fra den landbrugsbedrift, produktet stammer fra, inden for hvilken forarbejdningsaktiviteter og salg til den endelige forbruger skal finde sted, eller
b)
der i programmet for udvikling af landdistrikterne er fastsat en overbevisende alternativ definition.
3. I forbindelse med samarbejde, der støttes efter artikel 35, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal »små aktører« forstås som mikrovirksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (17) eller fysiske personer, der ikke udøver økonomisk aktivitet på det tidspunkt, hvor de ansøger om støtte.
4. De salgsfremstød, der er omhandlet i artikel 35, stk. 2, litra e), i forordning (EU) nr. 1305/2013, er kun støtteberettigede, for så vidt angår korte forsyningskæder og lokale markeder, der opfylder kriterierne i nærværende artikels stk. 1 og 2.
Artikel 12
Kommercielle lån til gensidige fonde
Hvis midlerne til de finansielle godtgørelser, som de gensidige fonde, der er omhandlet i artikel 38 og 39 i forordning (EU) nr. 1305/2013, skal betale, stammer fra et kommercielt lån, skal lånets løbetid være på mellem 1 og 5 år.
Artikel 13
Investeringer
Ved anvendelse af artikel 45 i forordning (EU) nr. 1305/2013 gælder følgende:
a)
i tilfælde af leasing er andre omkostninger i tilknytning til leasingkontrakten, såsom leasinggivers fortjeneste, renteomkostninger ved refinansiering, indirekte omkostninger og forsikringsudgifter, ikke støtteberettigede
b)
medlemsstaterne skal i deres programmer for udvikling af landdistrikterne fastsætte, på hvilke betingelser anskaffelse af brugt udstyr kan anses som en støtteberettiget udgift
c)
medlemsstaterne skal kræve overholdelse af minimumsstandarder for energieffektivitet, når der ydes støtte til investeringer i infrastrukturer for vedvarende energi, der forbruger eller producerer energi, når der findes sådanne standarder på nationalt plan
d)
investeringer i anlæg, hvis primære formål er at producere elektricitet fra biomasse, er ikke støtteberettigede, medmindre der anvendes en minimumsprocent af varmeenergi, som fastsættes af medlemsstaterne
e)
medlemsstaterne skal fastsætte begrænsninger i den andel, som korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder højst må tegne sig for ved produktion af bioenergi, herunder biobrændstoffer, i forskellige typer af anlæg. Støtte til bioenergiprojekter må kun ydes til bioenergi, som opfylder gældende bæredygtighedskriterier fastsat i EU-lovgivningen, herunder artikel 17, stk. 2-6, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (18). Den strategiske miljøvurdering i programmet for udviklingen af landdistrikterne skal omfatte en generel vurdering heraf.
Artikel 14
Omdannelse eller tilpasning af forpligtelser
1. Medlemsstaterne kan tillade, at en forpligtelse efter artikel 28, 29, 33 eller 34 i forordning (EU) nr. 1305/2013 omdannes til en anden forpligtelse i løbet af forpligtelsesperioden, hvis følgende betingelser er opfyldt:
a)
ændringen indebærer betydelige fordele for miljøet eller for dyrevelfærden
b)
den eksisterende forpligtelse skærpes væsentligt
c)
de pågældende forpligtelser indgår i det godkendte program for udviklingen af landdistrikterne.
En ny forpligtelse skal indgås for hele den periode, der er angivet i den relevante foranstaltning, uanset hvor længe den oprindelige forpligtelse allerede er gennemført.
2. Medlemsstaterne kan tillade, at forpligtelser efter artikel 28, 29, 33 og 34 i forordning (EU) nr. 1305/2013 tilpasses i løbet af forpligtelsesperioden, hvis det godkendte program for udviklingen af landdistrikterne giver mulighed herfor, og tilpasningen er berettiget under hensyntagen til forpligtelsens formål.
Støttemodtageren skal opfylde den tilpassede forpligtelse for den resterende del af den oprindelige forpligtelsesperiode.
Tilpasninger kan også ske i form af en forlængelse af forpligtelsesperioden.
Artikel 15
Situationer, hvor der ikke kræves tilbagebetaling
1. Hvis støttemodtageren i løbet af gyldighedsperioden for en forpligtelse, der er indgået som en betingelse for at modtage støtte, øger sin bedrifts areal, kan medlemsstaterne udvide forpligtelsen til også at omfatte tillægsarealet i den resterende del af forpligtelsesperioden eller erstatte den oprindelige forpligtelse med en ny forpligtelse. Det samme gælder i tilfælde, hvor det areal, der er omfattet af forpligtelsen, udvides inden for bedriften.
2. En forpligtelse må kun udvides til at dække yderligere arealer som omhandlet i paragraf 1 på følgende betingelser:
a)
det tjener forpligtelsens miljømål
b)
det er berettiget i henseende til forpligtelsens art, den tilbageværende forpligtelsesperiodes længde og tillægsarealets størrelse
c)
det forringer ikke den effektive kontrol med opfyldelsen af betingelserne for ydelsen af støtte.
Forpligtelsens oprindelige løbetid skal overholdes.
3. En ny forpligtelse kan indgås for at erstatte en bestående forpligtelse som omhandlet i paragraf 1 på betingelse af, at den ny forpligtelse omfatter hele det pågældende areal, og at vilkårene ikke er mindre krævende end i den oprindelige forpligtelse.
Når den oprindelige forpligtelse erstattes af en ny, skal den nye forpligtelse indgås for hele den periode, der er angivet i den relevante foranstaltning, uanset hvor stor en andel af den oprindelige forpligtelse der allerede er gennemført.
KAPITEL III
OVERGANGSBESTEMMELSER
Artikel 16
Udgifters støtteberettigelse
1. Udgifter til retlige forpligtelser, som er indgået over for støttemodtagere i løbet af programmeringsperioden 2007-2013 inden for rammerne af foranstaltninger efter artikel 52 og 63 i forordning (EF) nr. 1698/2005, er berettiget til ELFUL-bidrag i programmeringsperioden 2014-2020 for de betalinger, som skal foretages:
a)
mellem den 1. januar 2014 og den 31. december 2015, såfremt den finansielle tildeling til den berørte foranstaltning i det pågældende program i henhold til forordning (EF) nr. 1698/2005 allerede er opbrugt
b)
efter den 31. december 2015.
2. De i stk. 1 omhandlede udgifter er berettigede til et bidrag fra ELFUL i programmeringsperioden 2014-2020, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
udgifterne skal være fastsat i det pågældende program for udviklingen af landdistrikterne for programmeringsperioden 2014-2020,
b)
ELFUL-bidragssatsen til finansiering af den tilsvarende foranstaltning efter forordning (EU) nr. 1305/2013, jf. bilag I til denne forordning, finder anvendelse
c)
Medlemsstaterne sikrer, at de relevante overgangsforanstaltninger klart kan identificeres i deres forvaltnings- og kontrolsystemer.
Artikel 17
Kroatien
1. Udgifter til retlige forpligtelser over for støttemodtagere i Kroatien, som er indgået under instrumentet til førtiltrædelsesbistand til udvikling af landdistrikter (IPARD) til operationer under foranstaltninger efter artikel 171, stk. 3, litra b), stk. 4, litra a) og b), i Kommissionens forordning (EF) nr. 718/2007 (19), er berettiget til ELFUL-bidrag i programmeringsperioden 2014-2020 for de betalinger, som skal foretages:
a)
mellem den 1. januar 2014 og den 31. december 2016, såfremt den finansielle tildeling til den berørte foranstaltning i det pågældende program i henhold til forordning (EF) nr. 718/2007 allerede er opbrugt
b)
efter den 31. december 2016.
2. De i stk. 1 omhandlede udgifter er berettigede til et bidrag fra ELFUL i programmeringsperioden 2014-2020, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
udgifterne skal være fastsat i programmet for udviklingen af landdistrikterne for programmeringsperioden 2014-2020
b)
ELFUL-bidragssatsen til finansiering af den tilsvarende foranstaltning efter forordning (EU) nr. 1305/2013, jf. bilag II til denne forordning, finder anvendelse
c)
Kroatien sikrer, at de relevante overgangsoperationer klart kan identificeres i dets forvaltnings- og kontrolsystemer.
3. Udgifter, som afholdes efter den 31. december 2013 i forbindelse med operationer, der er nødvendige for afslutning af IPARD-programmet, og den efterfølgende evaluering som omhandlet i artikel 191 i forordning (EF) nr. 718/2007, er berettiget til støtte under ELFUL, under programmets komponent for teknisk bistand i programmeringsperioden 2014-2020, forudsat at programmet indeholder en bestemmelse om sådanne udgifter.
Artikel 18
Efterfølgende evaluering
1. Den efterfølgende vurdering, der er omhandlet i artikel 86, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1698/2005, indgives til Kommissionen senest den 31. december 2016.
2. Sammenfatningen af efterfølgende evalueringer, der er omhandlet i artikel 87 i forordning (EF) nr. 1698/2005, skal være afsluttet senest den 31. december 2017.
KAPITEL IV
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 19
Ophævelse
Forordning (EF) nr. 1974/2006 ophæves.
Den finder fortsat anvendelse på operationer, der gennemføres i henhold til programmer, som Kommissionen har godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1698/2005 inden den 1. januar 2014.
Artikel 20
Ikrafttræden og anvendelse
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. marts 2014.
KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) N:o 807/2014,
annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014,
Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 täydentämisestä ja siirtymäsäännöksistä
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan, 14 artiklan 5 kohdan, 16 artiklan 5 kohdan, 19 artiklan 8 kohdan, 22 artiklan 3 kohdan, 28 artiklan 10 kohdan, 28 artiklan 11 kohdan, 29 artiklan 6 kohdan, 30 artiklan 8 kohdan, 33 artiklan 4 kohdan, 34 artiklan 5 kohdan, 35 artiklan 10 kohdan, 36 artiklan 5 kohdan, 45 artiklan 6 kohdan, 47 artiklan 6 kohdan ja 89 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksessa (EU) N:o 1305/2013 vahvistetaan yleiset säännöt, jotka koskevat Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) myönnettävää unionin tukea, ja täydennetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (2) 2 osassa säädettyjä Euroopan rakenne- ja investointirahastoja koskevia yhteisiä säännöksiä. Olisi vahvistettava täydentäviä sääntöjä.
(2)
Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava ja sovellettava erityisedellytyksiä tuensaamiseen silloin kun nuori viljelijä ei ryhdy pitämään tilaa ainoana tilanpidosta vastaavana yrittäjänä. Sen varmistamiseksi, että tuensaajia kohdellaan yhdenvertaisesti riippumatta siitä, missä oikeudellisessa muodossa he päättävät ryhtyä maatalousyrittäjiksi, olisi säädettävä, että edellytysten, joiden mukaisesti oikeushenkilöä tai muuta kumppanuusmuotoa voidaan pitää nuorena viljelijänä, olisi oltava vastaavat kuin luonnolliseen henkilöön sovellettavat edellytykset. Olisi säädettävä riittävän pitkästä lisäajasta, jossa nuoret viljelijät voivat hankkia tarvittavan ammattitaidon.
(3)
Jäsenvaltioiden olisi määriteltävä tilan- ja metsänhoitoa koskevien vaihto-ohjelmien ja tila- ja metsävierailujen kesto ja sisältö maaseudun kehittämisohjelmissaan sen varmistamiseksi, että tällaiset maaseuturahastosta tuettavat ohjelmat ja vierailut määritellään ja rajataan selkeästi suhteessa muissa unionin järjestelmissä toteutettaviin vastaaviin toimiin ottaen samaan aikaan huomioon kansallisten tilanteiden monimuotoisuus. Kyseisessä sisällössä olisi keskityttävä tietyille kohdealoille, jotka liittyvät läheisesti maaseudun kehittämistä koskevien unionin prioriteettien toteuttamiseen.
(4)
Olisi vahvistettava säännöt, joissa täsmennetään tuottajaryhmien erityispiirteet ja toimityypit, jotka voivat saada tukea laatujärjestelmiä koskevaan toimenpiteeseen kuuluvassa menekinedistämistoimessa, ja vahvistetaan edellytykset kilpailun vääristymien ja tuotteiden syrjinnän ehkäisemiseksi sekä kaupallisten tuotemerkkien tuen ulkopuolelle jättämiseksi.
(5)
Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 19 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa liiketoimintasuunnitelmassa olisi oltava riittävästi elementtejä, jotta valitun toimen tavoitteiden saavuttaminen voidaan arvioida. Tuensaajien yhdenvertaisen kohtelun varmistamiseksi koko unionissa sekä seurannan helpottamiseksi kyseisen asetuksen 19 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen kynnysten vahvistamisessa käytettäväksi perusteeksi olisi otettava tilan tuotantomahdollisuudet.
(6)
Maatalousmaan metsittämiseen sovellettavat ympäristöä koskevat vähimmäisvaatimukset olisi vahvistettava siten, ettei herkissä elinympäristöissä, mukaan lukien luonnonarvoltaan merkittävä maatalous, tehdä epäasianmukaisia metsityksiä ja että kyky sietää ilmastonmuutoksen vaikutuksia otetaan huomioon. Natura 2000 -alueiksi nimetyillä alueilla metsityksen olisi oltava asianomaisten alueiden hoitotavoitteiden mukaista. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä tiettyjen alueiden erityisiin ympäristötarpeisiin, kuten maaperän eroosion ehkäisemiseen. Olisi säädettävä tiukemmista säännöistä sellaisten metsitystoimien osalta, jotka johtavat laajempien metsien luomiseen, jotta otettaisiin huomioon kyseisten toimien vaikutus ekosysteemeihin ja varmistettaisiin, että ne ovat vihreän infrastruktuurin strategian (3) ja EU:n uuden metsästrategian (4) tavoitteiden mukaiset.
(7)
Edellytyksillä, joita sovelletaan kotieläintuotannon laajaperäistämiseen liittyviin sitoumuksiin, kasvatuksesta luopumisen vuoksi uhanalaisten paikallisten rotujen kasvattamiseen tai geneettisen köyhtymisen uhkaamien kasvien geenivarojen säilyttämiseen, olisi varmistettava, että sitoumukset määritellään ottaen huomioon maaseudun kehittämistä koskevat unionin prioriteetit ja erityisesti tarve varmistaa maiseman, maisemapiirteiden ja luonnonvarojen, mukaan lukien veden, maaperän ja geneettisen monimuotoisuuden, suojelu.
(8)
Olisi määriteltävä toimet, joille voidaan myöntää tukea maatalouden geenivarojen säilyttämistä, kestävää käyttöä ja kehittämistä varten sekä metsätalouden geenivarojen säilyttämistä ja edistämistä varten.
(9)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1307/2013 (5) 43 artiklassa tarkoitettujen ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisien maatalouskäytäntöjen ja vastaavien käytäntöjen kaksinkertaisen rahoittamisen estämiseksi, viljelijöiden välisen kilpailun vääristymisen estämiseksi ja maaseuturahaston määrärahojen moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi olisi säädettävä, että kyseisistä käytännöistä johtuvat lisäkustannukset ja tulonmenetykset vähennetään asianomaisista tuista.
(10)
Olisi määriteltävä ne alat, joilla tuotantomenetelmiä koskevia vaatimuksia tehdään eläinten hyvinvointiin liittyvien sitoumusten tiukentamiseksi. Olisi vältettävä kyseisten eläinten hyvinvointiin liittyvien sitoumusten päällekkäisyyttä tavanomaisten maatalouskäytäntöjen ja erityisesti tautien ehkäisemiseksi annettavien rokotusten kanssa.
(11)
Olisi täsmennettävä lyhyet toimitusketjut ja paikalliset markkinat, joiden yhteydessä voidaan myöntää tukea. Selkeän eron tekemiseksi näiden kahden välille lyhyet toimitusketjut olisi määriteltävä välittäjien lukumäärän perusteella, kun taas paikallisten markkinoiden määrittelemiseksi perusteena olisi käytettävä kilometreinä ilmaistua etäisyyttä tilalta ottaen huomioon asianomaisen alan erityiset maantieteelliset piirteet, jollei muuta vakuuttavaa vaihtoehtoista perustetta esitetä. Pientoimijoiden välisessä yhteistyössä olisi keskityttävä tarmokkaasti voittamaan maaseutualueiden pirstaleisuudesta johtuvia yleisiä haittoja. Sen vuoksi se olisi rajoitettava mikroyrityksiin ja luonnollisiin henkilöihin, jotka aikovat tuenhakuhetkellä perustaa mikroyrityksen. Johdonmukaisen lähestymistavan varmistamiseksi yhteistyötoimenpiteen täytäntöönpanossa kyseisessä toimenpiteessä olisi tuettava ainoastaan lyhyisiin toimitusketjuihin ja paikallisiin markkinoihin liittyviä menekinedistämistoimia.
(12)
Sen varmistamiseksi, että asetuksen (EU) N:o 1305/2013 38 artiklan 3 kohdan b alakohdassa ja 39 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet, jotka liittyvät keskinäisen rahaston ottamien kaupallisten lainojen korkoon, säilyvät asianmukaisella tasolla, kyseisten kaupallisten lainojen vähimmäis- ja enimmäiskestojen olisi oltava yhdestä viiteen vuotta.
(13)
Maaseuturahaston määrärahojen tehokkaan käytön varmistamiseksi eräät menotyypit, jotka liittyvät leasingsopimuksiin, kuten vuokranantajan kate, korkojen jälleenrahoituskulut, yleiskulut ja vakuutusmaksut, olisi jätettävä tuen ulkopuolelle. Jäsenvaltioiden maatalousalan erilaisten taloudellisten ja kehittymisedellytysten huomioon ottamiseksi sekä maaseuturahaston määrärahojen moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi jäsenvaltioita olisi vaadittava määrittelemään maaseudun kehittämisohjelmissaan edellytykset, joiden mukaisesti käytetyt välineet ja laitteet voivat olla tukikelpoisia. Maaseudun kehittämiseen liittyvien unionin prioriteettien mukaisesti maaseuturahaston tukea olisi myönnettävä vain sellaisiin uusiutuvaan energiaan tehtäviin investointeihin, jotka ovat erittäin energiatehokkaita ja joiden ympäristönsuojelullinen taso on korkea. Jäsenvaltioiden olisi tätä varten vahvistettava energiatehokkuuden vähimmäisvaatimukset. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että sovellettavia bioenergian kestävyysvaatimuksia noudatetaan. Niiden olisi myös tuettava siirtymistä ensimmäisen sukupolven biopolttoaineista toisen sukupolven biopolttaineisiin ja edistettävä sellaisten kehittyneiden biopolttoaineiden tuotannon lisäämistä, jotka tuottavat suuria kasvihuonekaasusäästöjä, joihin liittyy alhainen epäsuorien maankäytön muutosten riski ja jotka eivät myöskään kilpaile suoraan elintarvike- ja rehumarkkinoiden käyttämästä maatalousmaasta.
(14)
Olisi vahvistettava edellytykset, joita sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1305/2013 28, 29, 33 ja 34 artiklassa säädettyjen toimenpiteiden mukaisten sitoumusten muuntamiseen tai mukauttamiseen, ja olisi määriteltävä sellaiset tilanteet, joissa tukea ei tarvitse maksaa takaisin. Olisi varmistettava, että sitoumuksia voidaan muuntaa tai mukauttaa vain, jos sitoumuksen ympäristötavoitteet turvataan tai niitä vahvistetaan.
(15)
Olisi annettava säännökset, jotka koskevat siirtymistä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (6) tai Kroatian osalta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1085/2006 (7) mukaisesta maaseudun kehittämistuesta asetuksen (EU) N:o 1305/2013 mukaiseen tukeen. Koska Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1310/2013 (8) on jo otettu käyttöön eräitä maaseudun kehittämiseen liittyviä siirtymäsäännöksiä, tässä asetuksessa olisi vahvistettava edellytykset, joiden mukaisesti asetuksen (EY) N:o 1698/2005 52 ja 63 artiklassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin liittyvistä menoista tulee tukikelpoisia asetuksen (EU) N:o 1305/2013 nojalla. Tässä asetuksessa olisi myös mukautettava ohjelmien jälkiarviointien ja yhteenvetojen toimittamisen määräpäiviä sellaisten asetuksen (EU) N:o 1310/2013 1 artiklan nojalla säädettyjen siirtymäsäännösten huomioon ottamiseksi, jotka koskevat vuosien 2007-2013 ohjelmakauden ohjelmien täytäntöönpanoa vuonna 2014.
(16)
Koska asetus (EY) N:o 1698/2005 korvataan asetuksella (EU) N:o 1305/2013, on asianmukaista kumota asetuksen (EY) N:o 1698/2005 soveltamissäännöt, joista säädetään komission asetuksessa (EY) N:o 1974/2006 (9). Sen vuoksi asetus (EY) N:o 1974/2006 olisi kumottava.
(17)
Koska ohjelmakausi 2014-2020 on jo alkanut silloin kun tämä asetus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tämän asetuksen olisi tultava voimaan mahdollisimman pian. Sen vuoksi sen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, ja sitä olisi sovellettava ohjelmakauden 2014-2020 ensimmäisestä päivästä eli 1 päivästä tammikuuta 2014,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 LUKU
SOVELTAMISALA
1 artikla
Soveltamisala
Tässä asetuksessa säädetään
1)
asetusta (EU) N:o 1305/2013 täydentävistä säännöksistä, jotka koskevat
a)
nuoria viljelijöitä;
b)
tilan- ja metsänhoitoa koskevia vaihto-ohjelmia ja vierailuja;
c)
laatujärjestelmiä ja menekinedistämistä;
d)
tila- ja yritystoiminnan kehittämistä;
e)
metsitystä ja metsämaan muodostamista;
f)
maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimenpiteitä;
g)
maa- ja metsätalouden geenivarojen säilyttämistä;
h)
kaksinkertaisen rahoituksen estämistä;
i)
eläinten hyvinvointia;
j)
yhteistyötä;
k)
keskinäisille rahastoille myönnettäviä kaupallisia lainoja;
l)
investointeja;
m)
sitoumusten muuntamista tai mukauttamista;
n)
sitoumusten laajentamista tai uusia sitoumuksia;
2)
erityisistä siirtymäsäännöistä, jotka koskevat edellytyksiä, joilla komission asetuksen (EY) N:o 1698/2005 mukaisesti hyväksymä tuki tai Kroatian osalta asetuksen (EY) N:o 1085/2006 mukaisesti hyväksymä tuki voidaan sisällyttää asetuksessa (EU) N:o (EU) N:o 1305/2013 säädettyyn tukeen, mukaan lukien tekninen tuki Kroatian osalta.
II LUKU
MAASEUDUN KEHITTÄMISTOIMENPITEITÄ KOSKEVIA SÄÄNTÖJÄ TÄYDENTÄVÄT SÄÄNNÖKSET
2 artikla
Nuori viljelijä
1. Jos asetuksen (EU) N:o 1305/2013 2 artiklan 1 kohdan n alakohdassa määritelty nuori viljelijä ei ryhdy pitämään tilaa ainoana tilanpidosta vastaavana yrittäjänä, jäsenvaltion on vahvistettava tuensaamisen erityisedellytykset ja sovellettava niitä. Kyseisten edellytysten on oltava vastaavia kuin ne, joita sovelletaan nuoreen viljelijään, joka ryhtyy pitämään tilaa ainoana tilanpidosta vastaavana yrittäjänä. Kaikissa tällaisissa tapauksissa vastuun tilanpidosta on oltava nuorilla viljelijöillä.
2. Jos tukihakemus koskee oikeushenkilön omistamaa tilaa, asetuksen (EU) N:o 1305/2013 2 artiklan 1 kohdan n alakohdassa määritellyllä nuorella viljelijällä on oltava tosiasiallinen ja jatkuva päätäntävalta oikeushenkilössä toiminnan johtamiseen, etuihin ja taloudellisiin riskeihin liittyvien päätösten osalta. Jos oikeushenkilön pääomaan tai hallinnointiin osallistuu useita luonnollisia henkilöitä, joihin kuuluu myös yksi tai useampi sellainen henkilö, joka ei ole nuori viljelijä, nuoren viljelijän on pystyttävä harjoittamaan tällaista tosiasiallista ja jatkuvaa päätäntävaltaa joko yksin tai yhdessä muiden viljelijöiden kanssa.
Jos oikeushenkilö on yksin tai yhdessä toisen oikeushenkilön päätäntävallassa, ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä vaatimuksia sovelletaan jokaiseen luonnolliseen henkilöön, jolla on päätäntävaltaa kyseisessä toisessa oikeushenkilössä.
3. Sillä hetkellä, kun kyseisen asetuksen mukaista tukea koskeva hakemus jätetään, kaikkien asetuksen (EU) N:o 1305/2013 2 artiklan 1 kohdan n alakohdassa vahvistettujen nuoren viljelijän määritelmän osatekijöiden on täytyttävä. Tuensaajalle voidaan kuitenkin myöntää yksittäisen tukipäätöksen päivämäärästä alkaen enintään 36 kuukauden lisäaika niiden edellytysten täyttämiseksi, jotka liittyvät maaseudun kehittämisohjelmassa esitetyn ammattitaidon hankkimiseen.
3 artikla
Tilan- ja metsänhoitoa koskevat vaihdot ja vierailut
Jäsenvaltion on määriteltävä maaseudun kehittämisohjelmissaan asetuksen (EU) N:o 1305/2013 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen lyhytaikaisten tilan- ja metsänhoitoa koskevien vaihtojen ja tila- ja metsävierailujen kesto ja sisältö. Tällaisissa vaihtojärjestelmissä ja vierailuissa on keskityttävä erityisesti kestäviin maa- ja metsätalousmenetelmiin ja/tai -tekniikoihin, tilojen toiminnan monipuolistamiseen, lyhyisiin toimitusketjuihin osallistuviin tiloihin, uusien liiketoimintamahdollisuuksien ja uusien tekniikoiden kehittämiseen sekä metsien kestävyyden parantamiseen.
4 artikla
Laatujärjestelmät - menekinedistäminen
1. Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 16 artiklan 2 kohdan mukaista tukea saavien tuottajaryhmien on oltava sellaisia yhteisöjä - niiden oikeudellisesta muodosta riippumatta - jotka tuovat yhteen kyseisen asetuksen 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin maataloustuotteiden, puuvillan tai elintarvikkeiden laatujärjestelmiin osallistuvia toimijoita jonkin johonkin kyseisistä järjestelmistä kuuluvan tuotteen osalta.
2. Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 16 artiklan 2 kohdan mukaiseen tukeen kelpoisen toimityypin on oltava seuraavien erityispiirteiden mukainen:
a)
sillä on tarkoitus kannustaa kuluttajia ostamaan tuotteita, jotka kuuluvat asetuksen (EU) N:o 1305/2013 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin maataloustuotteiden, puuvillan tai elintarvikkeiden laatujärjestelmiin, joihin kuulumisesta myönnetään maaseudun kehittämisohjelmassa tukea; ja
b)
sillä pyritään korostamaan asianomaisten tuotteiden erityispiirteitä tai etuja, erityisesti asianomaiseen laatuohjelmaan liittyvien laadun, erityisten tuotantotapojen, eläinten hyvinvointiin liittyvien korkeiden vaatimusten ja ympäristönsuojelun kannalta.
3. Tukikelpoisilla toimilla ei saa kannustaa kuluttajia ostamaan jotakin tuotetta sen erityisen alkuperän vuoksi, lukuun ottamatta tuotteita, jotka kuuluvat laatuohjelmiin, jotka on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (10) II osastossa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 (11) III luvussa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 251/2014 (12) III luvussa sekä viinin osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (13) II osan II osaston I luvun 2 jaksossa. Tuotteen alkuperä voidaan ilmoittaa, jos viittaukset alkuperään ovat toissijaisia pääviestiin verrattuna.
4. Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 16 artiklan 2 kohdan mukaista tukea ei saa myöntää kaupallisiin tuotemerkkeihin liittyviin tiedotus- ja menekinedistämistoimiin.
5 artikla
Tila- ja yritystoiminnan kehittäminen
1. Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 19 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa liiketoimintasuunnitelmassa on kuvattava vähintään seuraavia:
a)
Kun kyseessä on nuorten viljelijöiden aloitustuki:
i)
tilan lähtötilanne;
ii)
tilan toimintojen kehittämisen välietapit ja tavoitteet;
iii)
yksityiskohtaiset tiedot tilan toimintojen kehittämiseksi tarvittavista toimista, kuten investoinneista, koulutuksesta tai neuvonnasta, mukaan lukien ympäristön kestävyyteen ja resurssitehokkuuteen liittyvät toimet.
b)
Kun kyseessä on yrityksen perustamistuki muun kuin maataloustoiminnan aloittamiseksi maaseutualueilla:
i)
tukea hakevan henkilön tai mikro- tai pienyrityksen taloudellinen lähtötilanne;
ii)
henkilön, tilan tai mikro- tai pienyrityksen uusien toimintojen kehittämisen välietapit ja tavoitteet;
iii)
yksityiskohtaiset tiedot henkilön, tilan tai mikro- tai pienyrityksen toimintojen kehittämiseksi tarvittavista toimista, kuten investoinneista, koulutuksesta tai neuvonnasta.
c)
Kun kyseessä on yrityksen perustamistuki pientilojen kehittämiseksi:
i)
tilan lähtötilanne; ja
ii)
yksityiskohtaiset tiedot toimista, joilla voidaan edistää taloudellisen elinkelpoisuuden saavuttamista, kuten investoinneista, koulutuksesta tai yhteistyöstä, mukaan lukien ympäristön kestävyyteen ja resurssitehokkuuteen liittyvät toimet.
2. Jäsenvaltion on määritettävä asetuksen (EU) N:o 1305/2013 19 artiklan 4 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut kynnykset komission asetuksen (EY) N:o 1242/2008 (14) 5 artiklassa määriteltynä standardituotoksena tai vastaavana mitattavien tilan tuotantomahdollisuuksien osalta.
6 artikla
Metsitys ja metsämaan muodostaminen
Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 22 artiklassa tarkoitetun metsityksen ja metsämaan muodostamisen yhteydessä sovelletaan seuraavia ympäristöön liittyviä vähimmäisvaatimuksia:
a)
Istutettavien lajien, alojen ja menetelmien valinnassa on vältettävä epäasianmukaiset metsitykset herkissä elinympäristöissä, kuten soilla ja kosteikoissa, sekä negatiiviset vaikutukset ekologisesti arvokkailla alueilla, mukaan lukien alueet, joilla harjoitetaan luonnonarvoltaan merkittävää maataloutta. Neuvoston direktiivin 92/43/ETY (15) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (16) mukaisesti Natura 2000 -alueiksi nimetyillä alueilla sallitaan vain asianomaisten alueiden hoitotavoitteiden mukainen, Natura 2000:n täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten kanssa sovittu metsitys.
b)
Puiden lajeja, lajikkeita, ekotyyppejä ja lähtöisyyttä valittaessa on otettava huomioon kyky sietää ilmastonmuutosta ja luonnonkatastrofeja sekä asianomaisen alueen bioottiset, pedologiset ja hydrologiset olosuhteet, kuten myös jäsenvaltioiden määrittelemä lajien mahdollinen haitallisuus paikallisissa olosuhteissa. Tuensaajan on suojeltava metsää ja huolehdittava siitä vähintään niin kauan kuin palkkiota maatalouden tulonmenetysten ja hoitokustannusten korvaamiseksi maksetaan. Tähän kuuluvat tapauksen mukaan puuston hoito, harvennus tai laiduntaminen metsän tulevaa kehitystä silmällä pitäen, ruohokasvillisuuden hillitseminen ja tulenaran aluskasvillisuuden kasvun estäminen. Jäsenvaltioiden on nopeakasvuisten lajien osalta määriteltävä hakkuuta edeltävä vähimmäis- ja enimmäisaika. Vähimmäisajan on oltava vähintään 8 vuotta ja enimmäisajan enintään 20 vuotta.
c)
Jos monivuotisten puumaisten lajien istutuksen ei voida ankarien ympäristö- tai ilmasto-olosuhteiden vuoksi, mukaan lukien ympäristön pilaantuminen, odottaa johtavan sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä määritellyn metsäpeitteen syntymiseen, jäsenvaltio voi sallia, että tuensaaja perustaa muun puumaisen kasvuston ja pitää sitä yllä. Tuensaajan on sovellettava samaa huolenpidon ja suojelun tasoa kuin metsiin.
d)
Jos metsitystoimet johtavat sen suuruisen metsän luomiseen, joka ylittää jäsenvaltion vahvistaman kynnyksen, toimessa on joko
i)
istutettava ainoastaan ekologisesti sopeutuneita lajeja ja/tai ilmastomuutosta asianomaisella biomaantieteellisellä alueella sietäviä lajeja, joiden ei ole vaikutustenarvioinnissa havaittu uhkaavan luonnon monimuotoisuutta tai ekosysteemipalveluja tai vaikuttavan negatiivisesti ihmisten terveyteen; tai
ii)
käytettävä puulajien sekoitusta, jossa on joko
-
vähintään 10 prosenttia lehtipuita alaa kohden, tai
-
vähintään kolme puulajia tai -lajiketta, joista vähiten esiintyvä kattaa vähintään 10 prosenttia alasta.
7 artikla
Maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimenpiteet
1. Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 28 artiklassa tarkoitetun maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimenpiteen mukaisten kotieläintuotannon laajaperäistämiseen liittyvien sitoumusten on oltava vähintään seuraavien edellytysten mukaisia:
a)
tilan koko laidunalaa hoidetaan ja pidetään yllä yli- tai alilaiduntamisen estämiseksi;
b)
eläintiheys määritellään ottamalla huomioon tilan koko laiduntava karja tai ravinteiden huuhtoutumisen vähentämiseen tähtäävän sitoumuksen osalta kyseisen sitoumuksen kannalta tarkoituksenmukainen karjan määrä tilalla.
2. Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 28 artiklassa tarkoitetun maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimenpiteen mukaisissa sitoumuksissa, jotka liittyvät kasvatuksesta luopumisen vuoksi uhanalaisten paikallisten rotujen kasvattamiseen tai geneettisen köyhtymisen uhkaamien kasvien geenivarojen säilyttämiseen, on vaadittava, että
a)
kasvatetaan paikallista rotua olevia eläimiä, jotka ovat geneettisesti sopeutuneet jäsenvaltion yhteen tai useampaan perinteiseen tuotantojärjestelmään ja jotka ovat uhanalaisia kasvatuksesta luopumisen vuoksi; tai
b)
säilytetään sellaisten kasvien geenivaroja, jotka ovat luonnostaan sopeutuneet paikallisiin ja alueellisiin olosuhteisiin ja joita uhkaa geneettinen köyhtyminen.
Tukea voidaan myöntää seuraaville kotieläinlajeille:
a)
nautaeläimet;
b)
lampaat;
c)
vuohet;
d)
hevoseläimet;
e)
siat;
f)
linnut.
3. Paikalliset rotujen katsotaan olevan uhanalaisia kasvatuksesta luopumisen vuoksi, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
a)
asianomaisten siitosnaaraiden lukumäärä kansallisella tasolla on mainittu;
b)
asianmukaisesti tunnustettu asiaankuuluva tieteellinen elin on varmistanut lueteltujen rotujen lukumäärän ja uhanalaisuuden;
c)
asianmukaisesti tunnustettu asiaankuuluva tekninen elin on rekisteröinyt rodun kantakirjan ja pitää sen ajan tasalla;
d)
asianomaisilla elimillä on uhanalaisten rotujen eläinten tunnistamiseen tarvittava pätevyys ja tietotaito.
Tiedot kyseisten edellytysten täyttymisestä on sisällytettävä maaseudun kehittämisohjelmaan.
4. Kasvien geenivaroja katsotaan uhkaavan geneettinen köyhtyminen, jos maaseudun kehittämisohjelmaan sisällytetään maatiaiskantojen tai alkuperäisten paikallisten lajien esiintymisen harvinaisuutta, kantojen monimuotoisuutta ja paikallisella tasolla käytettäviä viljelymenetelmiä koskevien tieteellisten tulosten ja indikaattorien tukemat todisteet geneettisestä köyhtymisestä.
5. Tämän artiklan 1-4 kohdassa tarkoitettuihin maatalouden ympäristösitoumuksiin kuuluviin toimintoihin ei voida myöntää asetuksen (EU) N:o 1305/2013 28 artiklan 9 kohdan mukaista tukea.
8 artikla
Maa- ja metsätalouden geenivarojen säilyttäminen
1. Tässä artiklassa tarkoitetaan
a)
’in situ -säilyttämisellä’ maataloudessa geenivarojen säilyttämistä ekosysteemeissä ja luontaisissa elinympäristöissä sekä lajien tai luonnonvaraisten rotujen elinkykyisten populaatioiden säilyttämistä ja elvyttämistä niiden luonnollisessa ympäristössä sekä kotieläinlajien ja viljelykasvilajien osalta siinä maatilaympäristössä, jossa ne ovat kehittäneet erityisominaisuutensa;
b)
’in situ -säilyttämisellä’ metsätaloudessa geenivarojen säilyttämistä ekosysteemeissä ja luontaisissa elinympäristöissä sekä lajien elinkykyisten populaatioiden säilyttämistä ja elvyttämistä niiden luonnollisessa ympäristössä;
c)
’säilyttämisellä maa- tai metsätilalla’in situ -säilyttämistä ja -kehittämistä maa- tai metsätilan tasolla;
d)
’ex situ -säilyttämisellä’ maa- tai metsätalouden geenivarojen säilyttämistä muussa kuin niiden luonnollisessa ympäristössä;
e)
’ex situ -kokoelmalla’ maa- tai metsätalouden geenivarojen kokoelmaa, jota säilytetään muualla kuin geenivarojen luonnollisessa ympäristössä.
2. Maa- ja metsätalouden geenivarojen säilyttämiseksi toteutettavien toimien, joihin voidaan asetuksen (EU) N:o 1305/2013 28 artiklan 9 kohdan ja 34 artiklan 4 kohdan mukaisesti myöntää tukea, on sisällettävä seuraavat toimet:
a)
kohdennetut toimet: toimet, joilla edistetään maa- ja metsätalouden geenivarojen ex situ- ja in situ -säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä, mukaan lukien tällä hetkellä in situ -säilytettyjen geenivarojen verkkopohjaiset tietokannat, joihin sisältyy säilyttäminen maa- tai metsätilalla, sekä ex situ -kokoelmien ja tietokantojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä;
b)
yhteensovitetut toimet: toimet, joilla edistetään tietojen vaihtoa jäsenvaltioiden toimivaltaisten laitosten kesken unionin maa- tai metsätalouden geenivarojen säilyttämisestä, kuvaamisesta, keräämisestä ja käytöstä;
c)
liitännäistoimet: tiedotus-, levittämis- ja neuvontatoimet valtiosta riippumattomien järjestöjen ja muiden sidosryhmien kanssa, koulutuskurssit ja teknisten kertomusten laatiminen.
9 artikla
Kaksinkertaisen rahoituksen estäminen, kun kyseessä ovat ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisat maatalouskäytännöt ja vastaavat käytännöt
1. Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 28 artiklan 6 kohdan, 29 artiklan 4 kohdan ja 30 artiklan 1 kohdan mukaisen tuen soveltamiseksi tällaiset tuet lasketaan ottaen huomioon ainoastaan lisäkustannukset ja/tai tulonmenetykset, jotka liittyvät asetuksen (EU) N:o 1307/2013 43 artiklan mukaisia asiaankuuluvia pakollisia käytäntöjä pidemmälle meneviin sitoumuksiin.
2. Kun asetuksen (EU) N:o 1305/2013 28 artiklan mukaisen maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumuksen, joka liittyy asetuksen (EU) N:o 1307/2013 liitteessä IX olevan I jakson 3 ja 4 kohdassa ja III jakson 7 kohdassa tarkoitettuihin käytäntöihin, ja mihin tahansa kyseiseen liitteeseen lisättävään käytäntöön, ilmoitetaan asetuksen (EU) N:o 1307/2013 43 artiklan 8 kohdan sääntöjen mukaisesti vastaavan yhtä tai useampaa asetuksen (EU) N:o 1307/2013 43 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistettua käytäntöä, asetuksen (EU) N:o 1305/2013 28 artiklan 6 kohdan mukaiseen maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimenpiteen liittyvästä tuesta on vähennettävä kiinteä määrä, joka vastaa osaa jäsenvaltion tai alueen keskimääräisestä viherryttämistuesta jokaisen asetuksen (EU) N:o 1307/2013 43 artiklan 12 kohdan c alakohdan mukaisesti vahvistetun viherryttämiskäytännön osalta.
10 artikla
Eläinten hyvinvointi
Eläinten hyvinvointiin liittyvissä sitoumuksissa, joille voidaan myöntää asetuksen (EU) N:o 1305/2013 33 artiklan mukaista tukea, on tiukennettava tuotantomenetelmiä koskevia vaatimuksia jollakin seuraavista aloista:
a)
vesi, rehu ja eläinten hoito kotieläinten luonnollisten tarpeiden mukaisesti;
b)
olot eläinsuojissa, kuten eläinten käytössä oleva tila, lattiapinnat, virikemateriaalit, luonnovalo;
c)
ulkotiloihin pääsy;
d)
käytännöt, joissa vältetään ruumiinjäsenten typistämistä ja/tai eläinten kastrointia, tai puudutusaineiden ja tulehduskipulääkkeiden käyttö tai immunokastraatio, jos typistäminen tai kastrointi katsotaan tietyissä tapauksissa tarpeelliseksi.
11 artikla
Yhteistyö
1. Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 35 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettua tukea lyhyiden toimitusketjujen perustamiseen ja kehittämiseen voidaan myöntää vain toimitusketjuille, joissa viljelijän ja kuluttajan välillä on enintään yksi väliporras.
2. Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 35 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettua tukea paikallisten markkinoiden perustamiseen ja kehittämiseen voidaan myöntää markkinoille, joiden osalta
a)
maaseudun kehittämisohjelmassa vahvistetaan tuotteen alkuperätilaa ympäröivä kilometreissä ilmaistu säde, jonka sisäpuolella jalostustoimintojen ja myynnin loppukuluttajalle on tapahduttava; tai
b)
maaseudun kehittämisohjelmassa esitetään vakuuttava vaihtoehtoinen määritelmä.
3. Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 35 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti tuettujen toimien soveltamiseksi ’pienellä toimijalla’ tarkoitetaan komission suosituksessa 2003/361/EY (17) määriteltyä mikroyritystä tai luonnollista henkilöä, joka ei harjoita taloudellista toimintaa tuenhakuhetkellä.
4. Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 35 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitetuille menekinedistämistoimille voidaan myöntää tukea ainoastaan sellaisten lyhyiden toimitusketjujen ja paikallisten markkinoiden osalta, jotka ovat tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisia.
12 artikla
Keskinäisille rahastoille myönnettävät kaupalliset lainat
Silloin kun asetuksen (EU) N:o 1305/2013 38 ja 39 artiklassa tarkoitettuun keskinäisistä rahastoista maksettavaan taloudelliseen korvaukseen liittyvien varojen lähde on kaupallinen laina, lainan keston on oltava 1-5 vuotta.
13 artikla
Investoinnit
Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 45 artiklan säännösten soveltamiseksi
a)
kun kyse on leasingvuokrauksesta, muut leasingsopimukseen liittyvät menot, kuten vuokranantajan kate, korkojen jälleenrahoituskulut, yleiskulut ja vakuutusmaksut, eivät ole tukikelpoisia;
b)
jäsenvaltioiden on esitettävä maaseudun kehittämisohjelmissaan edellytykset, joiden mukaisesti käytettyjen välineiden ja laitteiden hankintaa voidaan pitää tukikelpoisina menoina;
c)
jäsenvaltioiden on edellytettävä, että tuetuissa, energiaa kuluttavissa tai tuottavissa investoinneissa, jotka tehdään uusiutuvaan energiaan liittyvään infrastruktuuriin, noudatetaan energiatehokkuutta koskevia vähimmäisstandardeja, jos tällaisia standardeja on kansallisella tasolla;
d)
investoinnit järjestelmiin, joiden päätarkoitus on sähköntuotanto biomassasta, eivät ole tukikelpoisia, jollei lämpöenergiaa käytetä tiettyä vähimmäismäärää, jonka jäsenvaltio määrittelee;
e)
jäsenvaltion on vahvistettava eri järjestelmätyyppien osalta bioenergian, biopolttoaineet mukaan lukien, tuotannossa käytettävien viljakasvien ja muiden paljon tärkkelystä sisältävien viljelykasvien, sokerikasvien ja öljykasvien enimmäisosuuksille kynnykset. Tuki bioenergiahankkeisiin rajoitetaan sellaiseen bioenergiaan, joka on unionin lainsäädännössä, muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY (18) 17 artiklan 2-6 kohdassa säädettyjen sovellettavien kestävyyskriteerien mukaista. Tässä yhteydessä maaseudun kehittämisohjelman strategiseen ympäristöarviointiin on sisällytettävä yleinen arviointi.
14 artikla
Sitoumusten muuntaminen tai mukauttaminen
1. Jäsenvaltio voi sallia, että yksi asetuksen (EU) N:o 1305/2013 28, 29, 33 tai 34 artiklan mukainen sitoumus muunnetaan sen voimassaoloaikana toiseksi sitoumukseksi, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
a)
muunnoksesta on huomattavaa etua ympäristölle tai eläinten hyvinvoinnille;
b)
voimassa olevaa sitoumusta vahvistetaan merkittävästi;
c)
asianomaiset sitoumukset sisältyvät hyväksyttyyn maaseudun kehittämisohjelmaan.
Uusi sitoumus on pantava täytäntöön koko asianomaisessa toimenpiteessä täsmennetyn ajanjakson ajan riippumatta siitä, kuinka kauan alkuperäistä sitoumusta on jo pantu täytäntöön.
2. Jäsenvaltio voi sallia, että asetuksen (EU) N:o 1305/2013 28, 29, 33 ja 34 artiklan mukaisia sitoumuksia mukautetaan niiden voimassaoloaikana, jos hyväksytyssä maaseudun kehittämisohjelmassa mainitaan mahdollisuudesta tällaiseen mukauttamiseen ja mukauttaminen on asianmukaisesti perusteltavissa alkuperäisen sitoumuksen tavoitteiden saavuttamisella.
Tuensaajan on pantava mukautettu sitoumus täytäntöön alkuperäisen sitoumuksen voimassaolon loppuun saakka.
Tällaiset mukautukset voidaan tehdä myös pidentämällä sitoumuksen voimassaoloaikaa.
15 artikla
Tilanteet, joissa ei edellytetä takaisinmaksua
1. Jos tuensaaja lisää tilansa pinta-alaa tuen myöntämisen edellytyksenä olevan sitoumuksensa aikana, jäsenvaltio voi säätää sitoumuksen laajentamisesta koskemaan lisäalaa sitoumuksen jäljellä olevaksi voimassaoloajaksi tai alkuperäisen sitoumuksen korvaamisesta uudella sitoumuksella. Samaa sovelletaan tilanteisiin, joissa tilan sitoumuksenalaista pinta-alaa lisätään.
2. Sitoumus laajennetaan koskemaan lisäpinta-alaa 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla ainoastaan seuraavin edellytyksin:
a)
tämä edistää ympäristötavoitetta, johon sitoumuksella pyritään;
b)
tämä voidaan perustella sitoumuksen luonteella, jäljellä olevalla ajanjaksolla ja lisäpinta-alan koolla;
c)
tämä ei haittaa tuen myöntämisedellytysten noudattamisen varmistamiseksi tehtävien tarkastusten tehokkuutta.
Sitoumuksen alkuperäistä kestoa on noudatettava.
3. Olemassa olevan sitoumuksen korvaamiseksi voidaan tehdä uusi sitoumus 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, jos se kattaa koko asianomaisen alan eivätkä sen ehdot ole alkuperäisen sitoumuksen ehtoja löysemmät.
Kun alkuperäinen sitoumus korvataan uudella sitoumuksella, uusi sitoumus on pantava täytäntöön koko asianomaisessa toimenpiteessä täsmennetyn ajanjakson ajan riippumatta siitä, kuinka kauan alkuperäistä sitoumusta on jo pantu täytäntöön.
III LUKU
SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET
16 artikla
Menojen tukikelpoisuus
1. Menot, jotka liittyvät ohjelmakaudella 2007-2013 tuensaajien suhteen asetuksen (EY) N:o 1698/2005 52 ja 63 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden mukaisesti tehtyihin oikeudellisiin sitoumuksiin, voivat saada maaseuturahastosta rahoitusta ohjelmakaudella 2014-2020 sellaisten maksujen osalta, jotka suoritetaan
a)
1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välisenä aikana, jos asianomaiselle asetuksen (EY) N:o 1698/2005 mukaisesti hyväksytyn ohjelman toimenpiteelle tarkoitetut määrärahat on käytetty loppuun;
b)
31 päivän joulukuuta 2015 jälkeen.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut menot voivat saada maaseuturahastosta rahoitusta ohjelmakaudella 2014-2020 seuraavin edellytyksin:
a)
kyseiset menot on sisällytetty vastaavaan ohjelmakauden 2014-2020 maaseudun kehittämisohjelmaan;
b)
sovelletaan tämän asetuksen liitteessä I esitettyä asetuksen (EU) N:o 1305/2013 mukaista vastaavan toimenpiteen maaseuturahaston rahoitusosuutta;
c)
jäsenvaltiot varmistavat, että asiaankuuluvat siirtymätoimet on erotettu selvästi muista toimista niiden hallinto- ja valvontajärjestelmissä.
17 artikla
Kroatia
1. Menot, jotka liittyvät Kroatian tuensaajien suhteen maaseudun kehittämisen alalla sovellettavan liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPARD) mukaisesti komission asetuksen (EY) N:o 718/2007 (19) 171 artiklan 3 kohdan b alakohdassa ja 4 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden mukaisesti tekemiin oikeudellisiin sitoumuksiin, voivat saada maaseuturahastosta rahoitusta ohjelmakaudella 2014-2020 sellaisten maksujen osalta, jotka suoritetaan
a)
1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2016 välisenä aikana, jos asianomaiselle asetuksen (EY) N:o 718/2007 mukaisesti hyväksytyn ohjelman toimenpiteelle tarkoitetut määrärahat on käytetty loppuun;
b)
31 päivän joulukuuta 2016 jälkeen.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut menot voivat saada maaseuturahastosta rahoitusta ohjelmakaudella 2014-2020 seuraavin edellytyksin:
a)
kyseiset menot on sisällytetty vastaavaan ohjelmakauden 2014-2020 maaseudun kehittämisohjelmaan;
b)
sovelletaan tämän asetuksen liitteessä II esitettyä asetuksen (EU) N:o 1305/2013 mukaista vastaavan toimenpiteen maaseuturahaston rahoitusosuutta;
c)
Kroatia varmistaa, että asiaankuuluvat siirtymätoimet on erotettu selvästi muista toimista sen hallinto- ja valvontajärjestelmissä.
3. Menoihin, jotka ovat aiheutuneet 31 päivän joulukuuta 2013 jälkeen ja jotka liittyvät IPARD-ohjelman päättämiseen tarvittaviin toimiin ja asetuksen (EY) N:o 718/2007 191 artiklassa tarkoitettuun jälkiarviointiin, voidaan myöntää maaseuturahastosta rahoitusta ohjelman teknistä apua koskevan osion mukaisesti ohjelmakaudella 2014-2020, jos ohjelmassa on tällaista menoa koskeva määräys.
18 artikla
Jälkiarviointi
1. Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 86 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu jälkiarvointikertomus on jätettävä komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016.
2. Asetuksen (EY) N:o 1698/2005 87 artiklassa tarkoitettu jälkiarvointien yhteenveto on jätettävä komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017.
IV LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
19 artikla
Kumoaminen
Kumotaan asetus (EY) N:o 1974/2006.
Sitä sovelletaan edelleen toimiin, joita toteutetaan komission asetuksen (EY) N:o 1698/2005 nojalla ennen 1 päivää tammikuuta 2014 hyväksymissä ohjelmissa.
20 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2014.