EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE Nr. 445/2014/EU
af 16. april 2014
om en EU-aktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2020-2033 og om ophævelse af afgørelse nr. 1622/2006/EF
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 167, stk. 5, første led,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelser fra Regionsudvalget (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) tager sigte på en stadig snævrere sammenslutning mellem de europæiske folk og pålægger Unionen blandt andet at bidrage til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet den respekterer den nationale og regionale mangfoldighed og samtidig fremhæver den fælles kulturarv. I denne forbindelse støtter og udbygger Unionen om nødvendigt medlemsstaternes indsats for at forbedre kendskabet til og formidlingen af de europæiske folkeslags kultur og historie.
(2)
I Kommissionens meddelelse af 10. maj 2007 om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden, som blev godkendt af Rådet ved dets resolution af 16. november 2007 (3) og af Europa-Parlamentet ved dets beslutning af 10. april 2008 (4), fastlægges målene for Unionens fremtidige aktiviteter på kulturområdet. Disse aktiviteter skal fremme kulturel mangfoldighed og interkulturel dialog, kulturen som en katalysator for kreativitet inden for rammerne for vækst og beskæftigelse og kulturen som et afgørende element i Unionens eksterne forbindelser.
(3)
UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, der trådte i kraft den 18. marts 2007, og som Unionen har tiltrådt, har til formål at beskytte og fremme den kulturelle mangfoldighed, fremme tværkultur og højne bevidstheden om værdien af denne mangfoldighed på lokalt, nationalt og internationalt niveau.
(4)
Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1622/2006/EF (5) lancerede en aktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2007-2019.
(5)
Evalueringerne af de europæiske kulturhovedstæder og den offentlige høring om den pågældende aktions fremtid efter 2019 har vist, at det med tiden er blevet et af de mest ambitiøse kulturinitiativer i Europa og et af de initiativer, som de europæiske borgere værdsætter mest. Der bør derfor fastsættes en ny aktion, der dækker årene 2020-2033.
(6)
I tillæg til de oprindelige mål med de europæiske kulturhovedstæder, som var at fremhæve de europæiske kulturers rigdom og mangfoldighed og de træk, disse kulturer har til fælles, samt fremme større gensidig forståelse mellem de europæiske borgere, har de byer, som har båret titlen Den Europæiske Kulturhovedstad (»titlen«), tilføjet en ny dimension ved at bruge titlens løftestangseffekt til at stimulere deres generelle udvikling i overensstemmelse med deres respektive strategier og prioriteter.
(7)
Målene for aktionen, der fastsættes ved denne afgørelse, bør være fuldt ud i overensstemmelse med målene for programmet Et Kreativt Europa som fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 (6), som tager sigte på at beskytte, udvikle og fremme europæisk kulturel og sproglig mangfoldighed, fremme Europas kulturarv og styrke konkurrenceevnen i Europas kulturelle og kreative sektorer, navnlig i den audiovisuelle sektor, med henblik på at støtte intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Opfyldelsen af disse mål bidrager endvidere til at styrke følelsen af at tilhøre et fælles kulturelt område og til at stimulere den interkulturelle dialog og gensidige forståelse.
(8)
For at opfylde sådanne mål er det vigtigt, at de byer, der bærer titlen, bestræber sig på at knytte bånd mellem på den ene side deres kulturelle og kreative sektorer og på den anden side sektorerne for bl.a. uddannelse, forskning, miljø, byplanlægning og kulturturisme. De hidtidige erfaringer har navnlig vist de europæiske kulturhovedstæders potentiale som katalysatorer for lokal udvikling og kulturturisme som fremhævet af Kommissionen i dens meddelelse af 30. juni 2010 med titlen »En ny turismepolitik for Europa - verdens førende rejsemål«, der blev hilst velkommen af Rådet i dets konklusioner af 12. oktober 2010 og støttet af Europa-Parlamentet i dets beslutning af 27. september 2011 (7).
(9)
Det er desuden vigtigt, at de byer, der bærer titlen, søger at fremme social inklusion og lige muligheder og gør deres bedste for at sikre den bredest mulige inddragelse af alle civilsamfundets komponenter i udarbejdelsen og gennemførelsen af kulturprogrammet - med særligt fokus på unge og marginaliserede og ugunstigt stillede grupper.
(10)
Evalueringerne og den offentlige høring har på overbevisende måde også vist, at de europæiske kulturhovedstæder har mange potentielle fordele, når de planlægges med omhu. De har først og fremmest karakter af et kulturinitiativ, men kan også medføre betydelige sociale og økonomiske fordele, navnlig hvis de indgår i en langsigtet kulturbaseret udviklingsstrategi for den berørte by.
(11)
Kulturhovedstadsaktionen har samtidig været en stor udfordring. Det er krævende at iscenesætte et helt års program med kulturelle aktiviteter, og visse byer, der bærer titlen, har haft mere held end andre med at udnytte potentialet. Den pågældende aktion bør derfor styrkes for at hjælpe byerne med at få mest muligt ud af titlen.
(12)
Titlen bør fortsat være forbeholdt byer, uanset deres størrelse, men med henblik på at nå et bredere publikum og forstærke virkningen bør det som før også være muligt for de berørte byer at inddrage det omkringliggende område.
(13)
Tildelingen af titlen bør fortsat være baseret på et specifikt tilrettelagt kulturprogram, som bør have en stærk europæisk dimension. Det pågældende kulturprogram bør være et led i en langsigtet strategi med varig indvirkning på lokal økonomisk, kulturel og social udvikling.
(14)
Den todelte udvælgelsesproces, som gennemføres af en jury bestående af uafhængige eksperter på grundlag af en kronologisk liste over medlemsstater, har vist sig at være retfærdig og gennemsigtig. Den har givet byerne mulighed for at forbedre deres ansøgninger i perioden mellem den foreløbige udvælgelse og udvælgelsesfasen på grundlag af ekspertrådgivning fra den pågældende jury og har sikret en rimelig fordeling af titlen mellem alle medlemsstaterne. Endvidere bør udskiftningen af eksperter ske gradvis for at opretholde kulturhovedstadsaktionens kontinuitet og undgå det tab af erfaring og knowhow, som ville blive resultatet, hvis alle eksperter blev udskiftet samtidigt.
(15)
Den nationale ekspertise bør fortsat sikres ved at give medlemsstaterne mulighed for at udnævne op til to eksperter til en jury, der udfører udvælgelses- og overvågningsprocedurerne.
(16)
Udvælgelseskriterierne bør tydeliggøres med henblik på at give kandidatbyerne bedre vejledning om de målsætninger og krav, de skal opfylde for at få tildelt titlen. Disse kriterier bør også være lettere at måle med henblik på at hjælpe juryen med udvælgelsen og overvågningen af byerne. Der bør i den forbindelse navnlig fokuseres på kandidatbyernes planer for opfølgende aktiviteter som led i en langsigtet kulturpolitisk strategi, der er i stand til at skabe varige kulturelle, økonomiske og sociale virkninger.
(17)
Kandidatbyerne bør i relevant omfang undersøge muligheden for at ansøge om økonomisk støtte fra Unionens programmer og fonde.
(18)
Forberedelsesfasen mellem udpegelsen af en by og det år, hvor byen skal bære titlen, er af afgørende betydning for en vellykket gennemførelse af kulturhovedstadsaktionen. Der er blandt de interesserede parter bred enighed om, at de ledsageforanstaltninger, der blev indført ved afgørelse nr. 1622/2006/EF, har været meget gavnlige for de berørte byer. Disse foranstaltninger bør videreudvikles, navnlig ved hjælp af hyppigere overvågningsmøder og besøg af eksperterne i juryen i byerne og gennem en endnu bedre erfaringsudveksling mellem tidligere, nuværende og fremtidige byer, der bærer titlen, samt kandidatbyer. De udpegede byer kan også knytte yderligere bånd med andre byer, der bærer titlen.
(19)
Melina Mercouri-prisen, der blev oprettet ved afgørelse nr. 1622/2006/EF, har fået en stærk symbolværdi, som rækker langt videre end det beløb, der tildeles af Kommissionen. For at sikre at de udpegede byer opfylder deres forpligtelser, bør betingelserne for udbetalingen af gevinsten imidlertid gøres strengere og mere klare.
(20)
Det er vigtigt, at de berørte byer i deres kommunikationsmateriale gør det klart, at aktionen, der fastsættes ved denne afgørelse, er en EU-aktion.
(21)
Kommissionens evalueringer af tidligere europæiske kulturhovedstæder, der er baseret på oplysninger, der er indsamlet på lokalt plan, har ikke været i stand til at give primære oplysninger om titlens virkninger. Byerne bør derfor selv være hovedaktører i evalueringsprocessen.
(22)
Tidligere erfaringer har vist, at kandidatlandenes deltagelse kan være med til at bringe dem tættere på Unionen ved at fremhæve de europæiske kulturers fælles træk. Den aktion, der fastsættes ved denne afgørelse, bør derfor være åbne for deltagelse af kandidatlande og potentielle kandidater efter 2019.
(23)
Inden for den periode, som denne afgørelse omfatter, dvs. 2020-2033, bør det af hensyn til ligestillingen med medlemsstaternes byer imidlertid kun være muligt for byer i kandidatlande og potentielle kandidater at deltage i én konkurrence om titlen. Ligeledes af hensyn til ligestillingen med medlemsstaterne bør hvert kandidatland eller hver potentiel kandidat endvidere kun kunne være vært for arrangementet én gang inden for nævnte periode.
(24)
Afgørelse nr. 1622/2006/EF bør ophæves. Bestemmelserne i afgørelse nr. 1622/2006/EF bør dog stadig finde anvendelse på alle de byer, der allerede er eller er ved at blive udpeget for perioden for årene frem til 2019.
(25)
Målene for denne afgørelse, nemlig at bevare og fremme de europæiske kulturers mangfoldighed, fremhæve deres fælles træk og fremme kulturens bidrag til byudvikling på lang sigt, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, navnlig på grund af nødvendigheden af fælles, klare og gennemsigtige kriterier og procedurer for udvælgelse og overvågning samt en stærkere samordning mellem medlemsstaterne, men kan, på grund af aktionens omfang og forventede virkninger, bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Oprettelse af aktionen
En EU-aktion med titlen »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2020-2033 oprettes herved for årene 2020 til 2033 (»aktionen«).
Artikel 2
Mål
1. Aktionens generelle mål er:
a)
at bevare og fremme mangfoldigheden i kulturerne i Europa og fremhæve deres fælles træk samt at øge borgernes følelse af at tilhøre et fælles kulturområde
b)
at fremme kulturens bidrag til byudvikling på lang sigt i overensstemmelse med deres respektive strategier og prioriteter.
2. Aktionens specifikke mål er:
a)
at øge udvalget, mangfoldigheden og den europæiske dimension af byernes kulturudbud, bl.a. gennem tværnationalt samarbejde
b)
at forbedre adgangen til og deltagelsen i kulturlivet
c)
at styrke den kulturelle sektors kapacitet og dens tilknytning til andre sektorer
d)
at højne byernes internationale profil gennem kultur.
Artikel 3
Adgang til aktionen
1. Konkurrencen om titlen er åben for byer, og disse kan inddrage det omkringliggende område.
2. Der må i et givet år (»det år, hvor titlen skal bæres«) højst være tre byer, der bærer titlen.
Titlen tildeles hvert år højst én by i hver af de to medlemsstater, der er angivet i kalenderen i bilaget (»kalenderen«), og i de relevante år én by fra et kandidatland eller en potentiel kandidat eller én by i et land, som tiltræder Unionen under de omstændigheder, som er beskrevet i stk. 5.
3. Byer i medlemsstaterne er berettiget til at bære titlen i ét år i overensstemmelse med den rækkefølge, medlemsstaterne optræder i i kalenderen.
4. Byer i kandidatlande og potentielle kandidater, som deltager i programmet Et Kreativt Europa eller i efterfølgende EU-programmer vedrørende kulturstøtte på datoen for offentliggørelse af indkaldelsen af ansøgninger, jf. artikel 10, stk. 2, kan ansøge om titlen for ét år inden for rammerne af en åben konkurrence, som afholdes hvert tredje år i henhold til kalenderen.
Byer i kandidatlande og potentielle kandidater kan kun deltage i én konkurrence i perioden 2020-2033.
Hvert kandidatland eller hver potentiel kandidat kan kun være vært for titlen én gang i perioden 2020-2033.
5. Når et land tiltræder Unionen efter den 4. maj 2014, men inden den 1. januar 2027, er det berettiget til at være vært for titlen syv år efter dets tiltrædelse i overensstemmelse med de regler og procedurer, der gælder for medlemsstater. Kalenderen ajourføres i overensstemmelse hermed. Når et land tiltræder Unionen den 1. januar 2027 eller derefter, kan det ikke deltage i aktionen som en medlemsstat.
I de år, hvor der i henhold til kalenderen allerede er tre byer, der bærer titlen, kan byer i lande, der er omhandlet i første afsnit, dog kun bære titlen i det næste tilgængelige år i kalenderen i den rækkefølge, hvori disse lande tiltræder.
Hvis en by fra et land, der er omhandlet i første afsnit, tidligere har deltaget i en konkurrence for kandidatlande og potentielle kandidater, kan den ikke deltage i efterfølgende konkurrencer for medlemsstater. Hvis en by i et sådant land er blevet udpeget til at bære titlen i perioden 2020-2033 i henhold til stk. 4, kan dette land efter sin tiltrædelse ikke organisere en konkurrence som medlemsstat i denne periode.
Hvis mere end ét land tiltræder Unionen på samme tidspunkt, og disse lande ikke kan nå til enighed om rækkefølgen af deres deltagelse, gennemfører Rådet en lodtrækning.
Artikel 4
Anvendelse
1. Kommissionen udarbejder på grundlag af udvælgelseskriterierne i artikel 5 en fælles ansøgningsformular, som skal anvendes af alle kandidatbyer.
Hvis en kandidatby inddrager det omkringliggende område, indgives ansøgningen under navnet på den pågældende by.
2. Hver ansøgning bygger på et kulturprogram med en stærk europæisk dimension.
Kulturprogrammet omfatter det år, hvor titlen bæres, og udarbejdes specifikt til titlen i overensstemmelse med kriterierne i artikel 5.
Artikel 5
Kriterier
Kriterierne for vurdering af ansøgninger (»kriterierne«) inddeles i kategorierne »bidrag til den langsigtede strategi«, »den europæiske dimension«, »det kulturelle og kunstneriske indhold«, »gennemførelseskapacitet«, »rækkevidde« og »forvaltning« som følger:
1)
for så vidt angår kategorien »bidraget til den langsigtede strategi« tages der hensyn til følgende faktorer:
a)
tilstedeværelsen af en kulturstrategi for kandidatbyen, der omfatter aktionen og indeholder planer for videreførelse af de kulturelle aktiviteter efter det år, hvor titlen bæres, på tidspunktet for indgivelse af dens ansøgning
b)
planer for styrkelse af de kulturelle og kreative sektorers kapacitet, herunder udvikling af langsigtede bånd mellem kandidatbyens kulturelle, økonomiske og sociale sektorer
c)
de forventede langsigtede kulturelle, sociale og økonomiske virkninger, herunder byudvikling, som titlen vil få for kandidatbyen
d)
planer for overvågning og evaluering af titlens virkninger for kandidatbyen og for udbredelse af evalueringens resultater
2)
for så vidt angår kategorien »den europæiske dimension« vurderes følgende faktorer:
a)
omfanget og kvaliteten af aktiviteter, der fremmer Europas kulturelle mangfoldighed, interkulturel dialog og større gensidig forståelse mellem de europæiske borgere
b)
omfanget og kvaliteten af aktiviteter, der fremhæver fælles træk ved de europæiske kulturer, den europæiske kulturarv og historie, den europæiske integration og aktuelle europæiske temaer
c)
omfanget og kvaliteten af aktiviteter med deltagelse af europæiske kunstnere, samarbejde med arrangører eller byer i andre lande, herunder om muligt byer, der bærer titlen, og tværnationale partnerskaber
d)
strategien for at tiltrække den brede europæiske og internationale offentligheds interesse
3)
for så vidt angår kategorien »det kulturelle og kunstneriske indhold« vurderes følgende faktorer:
a)
en klar og sammenhængende kunstnerisk vision og strategi for kulturprogrammet
b)
inddragelse af lokale kunstnere og kulturorganisationer i udformningen og gennemførelsen af kulturprogrammet
c)
udvalget og mangfoldigheden af de foreslåede aktiviteter og deres samlede kunstneriske kvalitet
d)
evnen til at kombinere lokal kulturarv og traditionelle kunstformer med nye, innovative og eksperimenterende kulturelle udtryksformer
4)
for så vidt angår kategorien »gennemførelseskapacitet« skal kandidatbyerne godtgøre:
a)
at ansøgningen har bred politisk opbakning og bygger på et fast tilsagn fra de lokale, regionale og nationale myndigheder, og
b)
at kandidatbyen råder over eller kommer til at råde over tilstrækkelig og bæredygtig infrastruktur til at bære titlen
5)
for så vidt angår kategorien »rækkevidde« vurderes følgende faktorer:
a)
inddragelse af lokalbefolkningen og civilsamfundet i udarbejdelsen af ansøgningen og gennemførelsen af aktionen
b)
etablering af nye og bæredygtige muligheder for, at et bredt udsnit af befolkningen kan opleve og deltage i kulturelle aktiviteter, navnlig unge, frivillige, marginaliserede og ugunstigt stillede, herunder mindretal, med særlig vægt lagt på handicappedes og ældres adgang til disse aktiviteter
c)
den samlede strategi for publikumsudvikling og navnlig forbindelse med uddannelsessektoren og deltagelse af skoler
6)
for så vidt angår kategorien »forvaltning« vurderes følgende faktorer:
a)
gennemførligheden af fundraisingstrategien og det foreslåede budget, som, hvor det er hensigtsmæssigt, omfatter planer om at ansøge om finansiel støtte fra Unionens programmer og fonde og dækker udgifter under forberedelsesfasen, i det år, hvor titlen bæres, evalueringen og udgifter i forbindelse med opfølgningsaktiviteter samt beredskabsplaner
b)
den påtænkte forvaltnings- og gennemførelsesstruktur for gennemførelsen af aktionen, som bl.a. fastsætter et passende samarbejde mellem de lokale myndigheder og den struktur, der varetager gennemførelsen, herunder det kunstneriske team
c)
udnævnelsesprocedurerne for de overordnede og kunstneriske ledere og deres ansvarsområder
d)
at markedsførings- og kommunikationsstrategien er omfattende og fremhæver, at aktionen er en EU-aktion
e)
at den struktur, der varetager gennemførelsen, råder over personale med de rette kvalifikationer og erfaringer til at kunne planlægge, forvalte og gennemføre kulturprogrammet i det år, hvor titlen skal bæres.
Artikel 6
Ekspertjury
1. Der oprettes en jury bestående af uafhængige eksperter (»juryen«) til gennemførelse af udvælgelses- og overvågningsprocedurerne.
2. Juryen består af ti eksperter, der udpeges af EU-institutioner og -organer (»de europæiske eksperter«) i henhold til stk. 3.
3. Kommissionen foreslår på baggrund af en åben indkaldelse af interessetilkendegivelser en pulje af potentielle europæiske eksperter.
Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen vælger hver tre eksperter fra denne pulje og udnævner dem i overensstemmelse med deres respektive procedurer.
Regionsudvalget vælger én ekspert fra puljen og udnævner den pågældende ekspert i overensstemmelse med sine procedurer.
Ved udvælgelsen af europæiske eksperter drager EU-institutionerne og -organerne omsorg for, at deres kompetencer er komplementære, og at der er en geografisk afbalanceret fordeling og ligevægt mellem kønnene i den samlede sammensætning af juryen.
4. I tillæg til de europæiske eksperter skal den pågældende medlemsstat med henblik på udvælgelse og overvågning af en by fra medlemsstaten have ret til at udpege højst to eksperter til juryen i henhold til sine egne procedurer og i samråd med Kommissionen.
5. Alle eksperter skal:
a)
være statsborgere i Unionen
b)
være uafhængige
c)
have en betragtelig erfaring og ekspertviden inden for:
i)
den kulturelle sektor
ii)
kulturudvikling af byer, eller
iii)
tilrettelæggelse af at arrangement i forbindelse med Den Europæiske Kulturhovedstad eller et internationalt kulturelt arrangement af tilsvarende størrelsesorden
d)
være i stand til at afsætte et passende antal arbejdsdage pr. år til at arbejde for juryen.
6. Juryen udpeger selv sin formand.
7. De europæiske eksperter udnævnes for en periode på tre år.
Med forbehold af første afsnit for så vidt angår den første oprettelse af juryen udnævner Europa-Parlamentet sine eksperter for tre år, Kommissionen for to år og Rådet og Regionsudvalget for ét år.
8. Alle eksperter skal oplyse enhver eksisterende eller potentiel interessekonflikt i relation til en bestemt kandidatby. Hvis en sådan erklæring fremsættes, eller hvis der konstateres en sådan interessekonflikt, træder den pågældende ekspert tilbage, og den relevante EU-institution eller det relevante EU-organ eller medlemsstaten udskifter denne ekspert i den resterende del af mandatperioden efter den relevante procedure.
Artikel 7
Indgivelse af ansøgninger i medlemsstaterne
1. Den enkelte medlemsstat er ansvarlig for tilrettelæggelsen af konkurrencen mellem sit lands byer i henhold til kalenderen.
2. De berørte medlemsstater offentliggør en indkaldelse af ansøgninger mindst seks år inden det år, hvor titlen skal bæres.
Som en undtagelse fra første afsnit offentliggør de medlemsstater, som har ret til at udpege en by til at bære titlen i 2020, en sådan indkaldelse hurtigst muligt efter den 4. maj 2014.
Hver indkaldelse af ansøgninger skal indeholde ansøgningsformularen omhandlet i artikel 4, stk. 1.
Fristen for indgivelse af ansøgninger fra kandidatbyer er tidligst 10 måneder regnet fra offentliggørelsen af indkaldelsen af ansøgninger.
3. De berørte medlemsstater underretter Kommissionen om ansøgningerne.
Artikel 8
Foreløbig udvælgelse i medlemsstaterne
1. Den berørte medlemsstat indkalder senest fem år inden det år, hvor titlen skal bæres, juryen og kandidatbyerne til et møde med henblik på at foretage en foreløbig udvælgelse.
Som en undtagelse fra første afsnit kan de medlemsstater, som har ret til at udpege en by til at bære titlen i 2020, forlænge denne frist med højst ét år.
2. Efter at have vurderet ansøgningerne i overensstemmelse med kriterierne udarbejder juryen en liste over kandidatbyer og aflægger en foreløbig udvælgelsesrapport om alle ansøgninger, bl.a. med henstillinger til kandidatbyerne på listen.
3. Juryen sender sin foreløbige udvælgelsesrapport til de berørte medlemsstater og Kommissionen.
4. Hver berørt medlemsstat godkender formelt listen på grundlag af juryens rapport.
Artikel 9
Udvælgelse i medlemsstaterne
1. Kandidatbyerne på listen foretager den endelige udarbejdelse af og reviderer deres ansøgninger med henblik på at opfylde kriterierne og tage hensyn til henstillingerne i den foreløbige udvælgelsesrapport og forelægger disse for de berørte medlemsstater, som herefter sender dem til Kommissionen.
2. Senest ni måneder efter mødet om den foreløbige udvælgelse indkalder de berørte medlemsstater juryen og kandidatbyerne på listen til et møde med henblik på at foretage udvælgelsen.
Om nødvendigt kan den berørte medlemsstat i samråd med Kommissionen forlænge denne nimånedersfrist i en rimelig periode.
3. Juryen evaluerer de endeligt udarbejdede og reviderede ansøgninger.
4. Juryen udarbejder en udvælgelsesrapport om ansøgningerne fra kandidatbyerne på listen med en henstilling vedrørende udpegelse af højst én by i den berørte medlemsstat.
Udvælgelsesrapporten omfatter endvidere henstillinger til den udvalgte by om, hvilke fremskridt der skal gøres inden det år, hvor titlen skal bæres.
Juryen sender udvælgelsesrapporten til den berørte medlemsstat og Kommissionen.
5. Uanset stk. 4 kan juryen anbefale, at titlen ikke tildeles for det pågældende år, hvis ingen af kandidatbyerne opfylder alle kriterierne.
Artikel 10
Foreløbig udvælgelse og udvælgelse i kandidatlande og potentielle kandidater
1. Kommissionen er ansvarlig for tilrettelæggelse af konkurrencen mellem byer i kandidatlande og potentielle kandidater.
2. Mindst seks år inden det år, hvor titlen skal bæres, offentliggør Kommissionen en indkaldelse af ansøgninger i Den Europæiske Unions Tidende.
Hver indkaldelse af ansøgninger skal indeholde ansøgningsformularen omhandlet i artikel 4, stk. 1.
Fristen for indgivelse af ansøgninger er tidligst ti måneder regnet fra offentliggørelsen af indkaldelsen af ansøgninger.
3. Mindst fem år inden det år, hvor titlen skal bæres, foretager juryen en foreløbig udvælgelse af byer på grundlag af deres respektive ansøgninger. Der afholdes ikke møder med kandidatbyerne.
Efter at have vurderet ansøgningerne i overensstemmelse med kriterierne udarbejder juryen en liste over kandidatbyer og aflægger en foreløbig udvælgelsesrapport om alle ansøgninger, bl.a. med henstillinger til kandidatbyerne på listen.
Juryen sender den foreløbige udvælgelsesrapport til Kommissionen.
4. Kandidatbyerne på listen foretager den endelige udarbejdelse af og reviderer deres ansøgninger med henblik på at opfylde kriterierne og tage hensyn til henstillingerne i rapporten om den foreløbige udvælgelse og forelægger disse for Kommissionen.
Senest ni måneder efter mødet om den foreløbige udvælgelse indkalder Kommissionen juryen og kandidatbyerne på listen til et møde med henblik på at foretage udvælgelsen.
Om nødvendigt kan Kommissionen forlænge denne nimånedersfrist i en rimelig periode.
5. Juryen evaluerer de endeligt udarbejdede og reviderede ansøgninger.
6. Juryen udarbejder en udvælgelsesrapport om ansøgningerne fra kandidatbyerne på listen med en henstilling vedrørende udpegelse af højst én by i et kandidatland eller i en potentiel kandidat.
Udvælgelsesrapporten omfatter endvidere henstillinger til den udvalgte by om, hvilke fremskridt der skal gøres inden det år, hvor titlen skal bæres.
Juryen sender udvælgelsesrapporten til Kommissionen.
7. Uanset stk. 6 kan juryen anbefale, at titlen ikke tildeles for det pågældende år, hvis ingen af kandidatbyerne opfylder alle kriterierne.
Artikel 11
Udpegelse
1. Hver af de berørte medlemsstater udpeger én by til at bære titlen på grundlag af henstillingerne i juryens udvælgelsesrapport og underretter senest fire år inden det år, hvor titlen skal bæres, Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget om udpegelsen.
Som en undtagelse fra første afsnit kan de medlemsstater, som har ret til at udpege de byer, der skal bære titlen i 2020, forlænge denne frist med højst ét år.
2. For så vidt angår kandidatlande og potentielle kandidater udpeger Kommissionen én by til at bære titlen i de relevante år på grundlag af henstillingerne i juryens udvælgelsesrapport og underretter senest fire år inden det år, hvor titlen skal bæres, Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget om udpegelsen.
3. Udpegelserne, som nævnes i stk. 1 og 2, skal ledsages af en begrundelse, som bygger på juryens rapporter.
4. Hvis en by inddrager det omkringliggende område, skal udpegelsen gælde byen.
5. Senest to måneder efter underretningen om udpegelser offentliggør Kommissionen listen over de byer, der er udpeget til europæiske kulturhovedstæder, i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven.
Artikel 12
Samarbejde mellem udpegede byer
De byer, der er blevet udpeget i samme år, skal søge at udvikle forbindelser mellem deres kulturprogrammer, og samarbejdet kan overvejes som led i overvågningsproceduren i artikel 13.
Artikel 13
Overvågning
1. Juryen overvåger de udpegede byers forberedelse for det år, hvor titlen skal bæres, og yder støtte og vejledning til dem fra det tidspunkt, hvor de er udpeget, og indtil det år, hvor titlen skal bæres
2. Kommissionen indkalder i denne henseende til tre overvågningsmøder for juryen og de udpegede byer som følger:
a)
tre år inden det år, hvor titlen skal bæres
b)
18 måneder inden det år, hvor titlen skal bæres
c)
to måneder inden det år, hvor titlen skal bæres.
Den berørte medlemsstat eller potentielle kandidat eller det berørte kandidatland kan udpege en observatør til at deltage i disse møder.
De udpegede byer forelægger statusrapporter for Kommissionen seks uger inden hvert overvågningsmøde.
Juryen gør på overvågningsmøderne status over forberedelserne og rådgiver med henblik på at hjælpe de udpegede byer med at udvikle et kulturprogram af høj kvalitet og en effektiv strategi. Juryen lægger særlig vægt på de henstillinger, der er fremsat i udvælgelsesrapporten og i eventuelle tidligere overvågningsrapporter som omhandlet i stk. 3.
3. Efter hvert overvågningsmøde udarbejder juryen en overvågningsrapport om forberedelserne og de foranstaltninger, der bør træffes.
Juryen sender sine overvågningsrapporter til Kommissionen samt til de udpegede byer og til den berørte medlemsstat eller potentielle kandidat eller det berørte kandidatland.
4. Kommissionen kan ud over overvågningsmøderne tilrettelægge besøg i de udpegede byer for juryen, hvis det er nødvendigt.
Artikel 14
Pris
1. Kommissionen kan tildele en udpeget by en pengepris til ære for Melina Mercouri (»prisen«), forudsat at der er afsat midler hertil i den relevante flerårige finansielle ramme.
De juridiske og finansielle aspekter af prisen behandles inden for rammerne af det respektive EU-program vedrørende kulturstøtte.
2. Gevinsten kommer til udbetaling senest ved udgangen af marts måned i det år, hvor titlen skal bæres, forudsat at den berørte udpegede by fortsat opfylder de forpligtelser, der blev indgået i ansøgningsfasen, opfylder kriterierne og tager hensyn til henstillingerne i udvælgelses- og overvågningsrapporterne.
Forpligtelser, der er indgået i ansøgningsfasen, betragtes som værende opfyldt af den udpegede by, hvis der ikke er sket væsentlige ændringer i programmet og strategien i tidsrummet mellem ansøgningsfasen og det år, hvor titlen skal bæres, navnlig når:
a)
budgettet er fastholdt på et niveau, der gør det muligt at gennemføre et kulturprogram af høj kvalitet i overensstemmelse med ansøgning og kriterier
b)
kunstnerteamets uafhængighed respekteres på passende måde
c)
den endelige udgave af kulturprogrammet fortsat har en tilstrækkelig stærk europæisk dimension
d)
det tydeligt fremgår af den udpegede bys markedsførings- og kommunikationsstrategi og kommunikationsmateriale, at aktionen er en EU-aktion
e)
der foreligger planer for overvågning og evaluering af titlens virkninger for den udpegede by.
Artikel 15
Bestemmelser om den praktiske gennemførelse
Kommissionen skal navnlig:
a)
sikre den overordnede sammenhæng i aktionen
b)
sikre koordinering mellem medlemsstaterne og juryen
c)
udarbejde retningslinjer til støtte for udvælgelses- og overvågningsprocedurerne på baggrund af målene omhandlet i artikel 2 og af kriterierne og i tæt samarbejde med juryen
d)
yde teknisk bistand til juryen
e)
offentliggøre alle juryens rapporter på sit websted
f)
offentliggøre alle relevante oplysninger og bidrage til synligheden af aktionen på europæisk og internationalt plan
g)
fremme udvekslingen af erfaringer og god praksis mellem tidligere, nuværende og fremtidige byer, der bærer titlen, samt kandidatbyer samt fremme større udbredelse af byernes evalueringsrapporter og indhøstede erfaringer.
Artikel 16
Evaluering
1. Hver berørt by er ansvarlig for evalueringen af resultaterne som følge af dens år som en europæisk kulturhovedstad.
Kommissionen udarbejder fælles retningslinjer og indikatorer for de berørte byer på grundlag af de i artikel 2 omhandlede mål og af kriterierne med henblik på at sikre en sammenhængende tilgang til evalueringsproceduren.
De berørte byer udarbejder deres evalueringsrapporter og forelægger dem for Kommissionen senest den 31. december i året efter det år, hvor titlen bæres.
Kommissionen offentliggør alle evalueringsrapporter på sit websted.
2. I tillæg til byernes egne evalueringer sikrer Kommissionen, at der regelmæssigt udarbejdes eksterne og uafhængige evalueringer af resultaterne af aktionen.
I de eksterne og uafhængige evalueringer lægges der vægt på at betragte alle de tidligere europæiske kulturhovedstæder i en europæisk sammenhæng, hvilket gør det muligt at sammenligne dem og drage nyttige erfaringer for de kommende europæiske kulturhovedstæder og for alle europæiske byer. Disse evalueringer skal også indeholde en vurdering af aktionen i sin helhed, herunder effektiviteten af procedurerne vedrørende ledelsen af aktionen, dens virkninger og måder, hvorpå den kan forbedres.
Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget følgende rapporter på grundlag af disse evalueringer, i givet fald ledsaget af relevante forslag:
a)
en indledende foreløbig rapport senest den 31. december 2024
b)
en anden foreløbig rapport senest den 31. december 2029
c)
en efterfølgende rapport senest den 31. december 2034.
Artikel 17
Ophævelse og overgangsbestemmelser
Afgørelse nr. 1622/2006/EF ophæves. Bestemmelserne i nævnte afgørelse finder dog stadig anvendelse på byer, der er blevet udpeget eller er ved at blive udpeget til europæiske kulturhovedstæder i årene fra 2013 til 2019.
Artikel 18
Ikrafttrædelse
Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Strasbourg, den 16. april 2014.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 445/2014/EU,
annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014,
Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020-2033 ja päätöksen N:o 1622/2006/EY kumoamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 167 artiklan 5 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnot (1),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan unionin toiminnasta tehdyllä sopimuksella (SEUT) pyritään Euroopan kansojen yhä läheisempään liittoon ja annetaan unionin tehtäväksi muun muassa myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä. Tässä yhteydessä unioni tarvittaessa tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimia, joilla ne parantavat Euroopan kansojen kulttuurin ja historian tuntemusta ja sitä koskevan tiedon levitystä.
(2)
Toukokuun 10 päivänä 2007 annetussa komission tiedonannossa kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta, jonka neuvosto vahvisti 16 päivänä marraskuuta 2007 tehdyssä päätöslauselmassaan (3) ja jonka Euroopan parlamentti vahvisti 10 päivänä huhtikuuta 2008 antamassaan päätöslauselmassa (4), asetetaan tavoitteet unionin tulevalle toiminnalle kulttuurin alalla. Näillä toimilla olisi edistettävä kulttuurien monimuotoisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua, kulttuuria luovuuden lisääjänä kasvun ja työllisyyden edistämisen puitteissa sekä kulttuuria keskeisenä tekijänä unionin kansainvälisissä suhteissa.
(3)
Unescon yleissopimuksella kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä, joka tuli voimaan 18 päivänä maaliskuuta 2007 ja jonka osapuoli unioni on, pyritään suojelemaan ja edistämään kulttuuri-ilmaisujen moninaisuutta, lisäämään kulttuurien välistä vuorovaikutusta ja edistämään tietoisuutta kulttuurisen monimuotoisuuden merkityksestä paikallisella, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla.
(4)
Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskeva toiminta vuosiksi 2007-2019 perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1622/2006/EY (5).
(5)
Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevat arvioinnit sekä toiminnan tulevaisuudesta vuoden 2019 jälkeen järjestetty julkinen kuuleminen ovat osoittaneet, että siitä on vähitellen tullut yksi Euroopan kunnianhimoisimmista ja yksi kansalaisten eniten arvostamista kulttuurialan aloitteista. Olisi näin ollen perustettava uusi toiminta, joka kattaisi vuodet 2020-2033.
(6)
Euroopan kulttuuripääkaupunkien alkuperäisinä tavoitteina oli tuoda esiin Euroopan eri kulttuurien rikkautta ja monimuotoisuutta ja kyseisten kulttuurien yhteisiä piirteitä sekä edistää unionin kansalaisten keskinäistä yhteisymmärrystä; näiden lisäksi Euroopan kulttuuripääkaupungin nimityksen, jäljempänä ’nimitys’, saaneet kaupungit ovat vähitellen lisänneet uuden ulottuvuuden käyttäen nimityksensä vipuvaikutusta edistääkseen kaupungin yleisempää kehitystä omien strategioidensa ja painopisteidensä mukaisesti.
(7)
Tällä päätöksellä perustetun toiminnan tavoitteiden olisi oltava täysin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1295/2013 perustetun Luova Eurooppa -ohjelman (6) tavoitteiden mukaiset; ohjelmalla pyritään turvaamaan, kehittämään ja edistämään Euroopan kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta, edistämään Euroopan kulttuuriperinnön säilyttämistä ja vahvistamaan Euroopan kulttuurialan ja luovien alojen, erityisesti audiovisuaalialan kilpailukykyä älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tukemiseksi. Näiden tavoitteiden toteuttamisella olisi myös autettava vahvistamaan tunnetta kuulumisesta yhteiseen kulttuurialueeseen sekä edistämään kulttuurien välistä vuoropuhelua ja keskinäistä ymmärrystä.
(8)
Tällaisten tavoitteiden saavuttamiseksi nimityksen haltijakaupunkien olisi pyrittävä kehittämään toisaalta kulttuurialan ja luovien alojen välisiä yhteyksiä ja toisaalta koulutuksen, tutkimuksen, ympäristön, kaupunkikehityksen ja kulttuurimatkailun kaltaisten alojen välisiä yhteyksiä. Aikaisemmat kokemukset ovat erityisesti osoittaneet Euroopan kulttuuripääkaupunkien potentiaalin paikallisen kehityksen ja kulttuurimatkailun katalysaattorina; tätä korostettiin 30 päivänä kesäkuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa ”Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde - Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet”, jota neuvosto piti myönteisenä 12 päivänä lokakuuta 2010 antamissaan päätelmissä ja jota Euroopan parlamentti kannatti 27 päivänä syyskuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa (7).
(9)
Nimityksen saaneiden kaupunkien on myös pyrittävä edistämään sosiaalista osallisuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia sekä pyrittävä kaikin tavoin varmistamaan kaikkien yhteiskuntaryhmien mahdollisimman laaja osallistuminen kulttuuriohjelman laatimiseen ja toteutukseen, kiinnittäen erityistä huomiota nuorisoon sekä syrjäytyneisiin ja muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin.
(10)
Arvioinnit ja julkinen kuuleminen ovat osoittaneet vakuuttavasti, että Euroopan kulttuuripääkaupungeilla on huolellisesti suunniteltuna monia mahdollisia etuja. Kyseessä on ennen kaikkea kulttuurialoite, mutta sillä voi olla myös merkittäviä yhteiskunnallisia ja taloudellisia vaikutuksia erityisesti silloin, kun se sisällytetään asianomaisen kaupungin kulttuurin pitkän aikavälin kehitysstrategiaan.
(11)
Euroopan kulttuuripääkaupunki -toiminta on myös ollut hyvin haastavaa. Kulttuuritapahtumien suunnittelu koko vuoden ajaksi on vaativaa, ja jotkin nimityksen saaneet kaupungit ovat onnistuneet mahdollisuuksien hyödyntämisessä paremmin kuin toiset. Toimintaa olisikin vahvistettava, jotta voitaisiin auttaa kaikkia kulttuuripääkaupunkeja hyödyntämään nimitystään mahdollisimman täysipainoisesti.
(12)
Nimitys olisi edelleen varattava kaupungeille niiden koosta riippumatta, mutta laajemman yleisön saavuttamiseksi ja vaikutusten moninkertaistamiseksi asianomaisilla kaupungeilla olisi myös aiempaan tapaan oltava mahdollisuus ottaa toimintaan mukaan niitä ympäröivät alueet.
(13)
Nimityksen myöntämisen pitäisi edelleen perustua erikseen luotuun kulttuuriohjelmaan, jolla pitäisi olla vahva eurooppalainen ulottuvuus. Tämän kulttuuriohjelman olisi myös oltava osa pitkän aikavälin strategiaa ja sillä on oltava kestäviä vaikutuksia paikalliseen taloudelliseen kulttuuriseen ja sosiaaliseen kehitykseen.
(14)
Kaksivaiheinen valintaprosessi, joka perustuu aikajärjestyksessä esitettyyn jäsenvaltioiden luetteloon ja jonka puolueeton asiantuntijaraati suorittaa, on osoittautunut oikeudenmukaiseksi ja avoimeksi. Se on antanut kaupungeille mahdollisuuden parantaa hakemuksiaan ennakkovalinnan ja valinnan välillä raadin lausuntojen perusteella ja varmistanut nimityksen tasapuolisen jakautumisen kaikkiin jäsenvaltioihin. Jotta taataan Euroopan kulttuuripääkaupungit -toiminnan jatkuvuus ja vältytään kaikkien asiantuntijoiden samanaikaisesta vaihtamisesta aiheutuva kokemuksen ja osaamisen menettäminen, asiantuntijat olisi vaihdettava vaiheittain.
(15)
Kansallinen asiantuntemus olisi edelleen varmistettava siten, että jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus nimetä enintään kaksi asiantuntijaa valinta- ja seurantamenettelystä vastaavaan raatiin.
(16)
Valintakriteereistä olisi tehtävä täsmällisempiä, jotta ehdokaskaupungeille voitaisiin paremmin tiedottaa niistä tavoitteista ja vaatimuksista, jotka niiden on nimityksen saadakseen täytettävä. Näiden kriteerien olisi oltava myös helpommin mitattavissa, jotta helpotettaisiin raadin suorittamaa kaupunkien valintaa ja seurantaa. Tältä osin olisi erityisesti painotettava ehdokaskaupunkien pitkän aikavälin kulttuuripoliittiseen strategiaan sisältyviä toimia, joilla on pitkäaikaisvaikutuksia ja jotka siten voivat kestävästi vaikuttaa kulttuuriin, talouteen ja yhteiskuntaan.
(17)
Ehdokaskaupunkien olisi tarvittaessa tutkittava mahdollisuutta saada rahoitusta unionin ohjelmista ja rahastoista.
(18)
Valmisteluvaihe kaupungin nimeämisen ja toteutusvuoden välillä on ratkaisevan tärkeä Euroopan kulttuuripääkaupungit -toiminnan onnistumisen kannalta. Sidosryhmien parissa vallitsee laaja yksimielisyys siitä, että päätöksellä N:o 1622/2006/EY käyttöön otetut liitännäistoimenpiteet ovat olleet erittäin hyödyllisiä asianomaisille kaupungeille. Näitä toimenpiteitä olisi kehitettävä edelleen erityisesti järjestämällä raadin asiantuntijoiden tiheämpiä seurantakokouksia ja vierailuja kaupunkeihin ja tiivistämällä entisestään kokemusten vaihtoa entisten, nykyisten ja tulevien nimityksen haltijakaupunkien sekä ehdokaskaupunkien välillä. Nimetyt kaupungit voivat myös luoda uusia yhteyksiä muihin nimityksen haltijakaupunkeihin.
(19)
Päätöksellä N:o 1622/2006/EY perustettu Melina Mercouri -palkinto on saavuttanut vahvan symbolisen arvon, joka ylittää huomattavasti sen summan, jonka komissio myöntää. Jotta kuitenkin varmistetaan, että nimetyt kaupungit täyttävät sitoumuksensa, palkinnon maksuehtoja olisi tiukennettava ja täsmennettävä.
(20)
On tärkeää, että asianomaiset kaupungit tuovat selvästi esiin kaikessa tiedotusmateriaalissaan, että tällä päätöksellä perustettu toiminta on unionin toiminta.
(21)
Komission arvioinnit aiempien Euroopan kulttuuripääkaupunkien tuloksista, jotka on kerätty paikallisella tasolla, eivät ole voineet tarjota perustietoja nimityksen vaikutuksesta. Kaupunkien itsensä olisi sen vuoksi oltava keskeisiä toimijoita arviointiprosessissa.
(22)
Aikaisemmat kokemukset ovat osoittaneet, että ehdokasmaiden osallistuminen voi edistää niiden lähentymistä unioniin tuomalla esiin Euroopan eri kulttuurien yhteisiä piirteitä. Sen vuoksi ehdokasmaille ja mahdollisille ehdokkaille olisi annettava jälleen mahdollisuus osallistua tällä päätöksellä perustettuun toimintaan vuoden 2019 jälkeen.
(23)
Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokkaiden kaupungeilla olisi kuitenkin sallittava osallistua vain yhteen kilpailuun tämän päätöksen voimassaolokaudella eli vuosina 2020-2033, jotta taataan tasavertainen kohtelu jäsenvaltioiden kaupunkien kanssa. Lisäksi edelleen jäsenvaltioiden suhteen tasavertaisen kohtelun vuoksi kukin ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokas voisi olla nimityksen haltijana ainoastaan kerran kyseisellä kaudella.
(24)
Päätös N:o 1622/2006/EY olisi kumottava. Sen säännöksiä olisi kuitenkin edelleen sovellettava niihin kaupunkeihin, jotka on jo nimetty tai joita ollaan parhaillaan nimeämässä vuoteen 2019 asti.
(25)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita, joita ovat Euroopan kulttuurien monimuotoisuuden säilyttäminen ja edistäminen, niiden yhteisten piirteiden korostaminen ja kulttuurin panoksen lisääminen kaupunkien pitkän aikavälin kehittämiseen, vaan ne voidaan mittakaavasyistä ja toiminnan odotettavissa olevat vaikutukset huomioon ottaen saavuttaa paremmin unionin tasolla, koska valintaa ja seurantaa varten tarvitaan ennen kaikkea yhteiset, selkeät ja avoimet kriteerit ja menettelyt sekä tiiviistä koordinointia jäsenvaltioiden välillä. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Toiminnan perustaminen
Perustetaan unionin toiminta nimeltä ”Euroopan kulttuuripääkaupungit” vuosiksi 2020-2033, jäljempänä ’toiminta’.
2 artikla
Tavoitteet
1. Toiminnan yleiset tavoitteet ovat seuraavat:
a)
suojellaan ja edistetään Euroopan kulttuurien monimuotoisuutta ja korostetaan niiden yhteisiä piirteitä sekä vahvistetaan kansalaisten tunnetta kuulumisesta yhteiseen kulttuurialueeseen;
b)
edistetään kulttuurin panosta kaupunkien pitkän aikavälin kehitykseen niiden omien strategioiden ja painopisteiden mukaisesti.
2. Toiminnan erityisiä tavoitteita ovat seuraavat:
a)
vahvistetaan kaupunkien kulttuuritarjonnan valikoimaa, monimuotoisuutta ja eurooppalaista ulottuvuutta, myös valtioiden rajat ylittävän yhteistyön avulla;
b)
laajennetaan kulttuuritarjonnan saanti- ja osallistumismahdollisuuksia;
c)
vahvistetaan kulttuurialan valmiuksia ja sen yhteyksiä muihin aloihin;
d)
kohotetaan kaupunkien kansainvälistä profiilia kulttuurin kautta.
3 artikla
Toimintaan osallistuminen
1. Nimitystä koskevaan kilpailuun voivat osallistua ainoastaan kaupungit, jotka saavat ottaa toimintaan mukaan ympäröivät alueensa.
2. Nimityksen haltijakaupunkien lukumäärä tiettynä vuonna, jäljempänä ’nimitysvuosi’, on korkeintaan kolme.
Nimitys annetaan kunakin vuonna enintään yhdelle kaupungille kummastakin liitteessä olevassa kalenterissa, jäljempänä ’kalenteri’, esitetystä jäsenvaltiosta sekä asiaankuuluvina vuosina yhtä ehdokasmaan ja mahdollisen ehdokkaan kaupunkia, tai unioniin 5 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti liittyvän maan kaupunkia.
3. Jäsenvaltioiden kaupungit voivat saada kalenterin jäsenvaltiojärjestyksen mukaisesti nimityksen yhden vuoden ajaksi.
4. Luova Eurooppa -ohjelmaan tai myöhempiin unionin kulttuuriohjelmiin 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna hakemuspyynnön julkaisupäivänä osallistuvat ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokkaiden kaupungit voivat hakea nimitystä yhdeksi vuodeksi osallistumalla kalenterin mukaisesti kolmen vuoden välein järjestettävään avoimeen kilpailuun.
Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden kaupungeilla on kuitenkin oikeus osallistua vain yhteen kilpailuun vuosina 2020-2033.
Kukin ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokas voi saada nimityksen ainoastaan kerran vuosina 2020-2033.
5. Unioniin 4 päivän toukokuuta 2014 jälkeen mutta ennen 1 päivää tammikuuta 2027 liittyvällä maalla on oikeus nimitykseen jäsenvaltioihin sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti seitsemän vuotta liittymisensä jälkeen. Kalenteria päivitetään vastaavasti. Unioniin 1 päivän tammikuuta 2027 jälkeen liittyvä maa ei ole oikeutettu osallistumaan jäsenvaltiona toimintaan.
Vuosina, joina kalenterin mukaan on jo kolme nimityksen haltijakaupunkia, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen maiden kaupungit ovat kuitenkin oikeutettuja nimitykseen vasta seuraavana kalenterin mukaan käytettävissä olevana vuonna kyseisten maiden liittymisjärjestyksen mukaisesti.
Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun maan kaupunki on jo aiemmin osallistunut ehdokasmaita tai mahdollisia ehdokkaita koskevaan kilpailuun, se ei saa osallistua jäsenvaltioille tarkoitettuun myöhempään kilpailuun. Jos tällaisen maan kaupunki on nimetty 4 kohdan mukaisesti nimityksen haltijaksi kaudella 2020-2033, kyseinen maa ei saa liittymisensä jälkeen järjestää kilpailua jäsenvaltiona mainitulla kaudella.
Jos useampi kuin yksi maa liittyy unioniin samana ajankohtana ja jos asianomaisten maiden välillä ei päästä sopuun osallistumisjärjestyksestä, neuvosto arpoo järjestyksen.
4 artikla
Soveltaminen
1. Komissio laatii 5 artiklassa vahvistettuihin kriteereihin perustuvan yhteisen hakemuslomakkeen, jota kaikkien ehdokaskaupunkien on käytettävä.
Jos ehdokaskaupunki ottaa toimintaan mukaan sitä ympäröivän alueen, hakemus on kuitenkin tehtävä kyseisen kaupungin nimellä.
2. Jokaisen hakemuksen on perustuttava kulttuuriohjelmaan, jolla on vahva eurooppalainen ulottuvuus.
Kulttuuriohjelman keston on katettava nimitysvuosi, ja se on perustettava erityisesti nimitystä varten 5 artiklassa säädettyjen kriteerien mukaisesti.
5 artikla
Kriteerit
Hakemusten arviointikriteerit, jäljempänä ’kriteerit’, on jaettu ryhmiin ”panos pitkän aikavälin strategiaan”, ”eurooppalainen ulottuvuus”, ”kulttuuri- ja taiteellinen sisältö”, ”toteutusvalmius”, ”vaikutusala” ja ”hallinto” seuraavasti:
1)
ryhmän ”panos pitkän aikavälin strategiaan” osalta on otettava huomioon seuraavat tekijät:
a)
ehdokaskaupungin kulttuuristrategia on käytössä hakemusta tehtäessä, strategia kattaa Euroopan kulttuuripääkaupungit -toiminnan ja sisältää suunnitelmat kulttuuritoiminnan ylläpitämiseksi nimitysvuoden jälkeen;
b)
suunnitelmat kulttuurialan ja luovien alojen valmiuksien vahvistamiseksi, joihin kuuluu ehdokaskaupungin kulttuurialan ja talous- ja sosiaalialan välisten pitkän aikavälin yhteyksien kehittäminen;
c)
ennakoidut pitkän aikavälin kulttuuriset, sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset, joita nimityksellä olisi ehdokaskaupungille, urbaani kehitys mukaan lukien;
d)
suunnitelmat nimityksen vaikutusten seurantaa ja arviointia sekä arvioinnin tuloksista tiedottamista varten;
2)
ryhmän ”eurooppalainen ulottuvuus” osalta on arvioitava seuraavat tekijät:
a)
Euroopan kulttuurien monimuotoisuutta, kulttuurien välistä vuoropuhelua ja unionin kansalaisten keskinäistä yhteisymmärrystä edistävien toimien laajuus ja laatu;
b)
Euroopan kulttuurien, kulttuuriperinnön ja historian sekä Euroopan yhdentymisen ja ajankohtaisten eurooppalaisten kysymysten yhteisiä näkökohtia korostavien toimien laajuus ja laatu;
c)
eurooppalaisia taiteilijoita, eri maiden toimijoiden tai kaupunkien, tarvittaessa myös nimityksen haltijakaupunkien, yhteistyötä ja kansainvälisiä yhteistyökumppanuuksia esittelevien toimien laajuus ja laatu;
d)
strategia laajan eurooppalaisen ja kansainvälisen yleisön kiinnostuksen herättämiseksi;
3)
ryhmän ”kulttuuri- ja taiteellinen sisältö” osalta on arvioitava seuraavat tekijät:
a)
selkeä ja johdonmukainen taiteellinen visio sekä strategia kulttuuriohjelmaa varten;
b)
paikallisten taiteilijoiden ja kulttuurialan organisaatioiden osallistuminen kulttuuriohjelman suunnitteluun ja toteutukseen;
c)
ehdotettujen toimien valikoima ja monimuotoisuus ja niiden yleinen taiteellinen laatu;
d)
valmius yhdistää paikalliseen kulttuuriperintöön ja perinteisiin taidemuotoihin uusia, innovatiivisia ja kokeellisia kulttuuri-ilmaisuja;
4)
ryhmän ”toteutusvalmius” osalta ehdokaskaupunkien on osoitettava, että
a)
hakemuksella on laaja ja vahva poliittinen tuki, ja paikalliset, alueelliset ja kansalliset viranomaiset ovat sitoutuneet siihen kestävästi;
b)
ehdokaskaupungilla on tai tulee olemaan riittävä ja toimiva infrastruktuuri nimityksen haltijana toimimista varten;
5)
ryhmän ”vaikutusala” osalta on arvioitava seuraavat tekijät:
a)
paikallisen väestön ja kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistuminen hakemuksen laatimiseen ja toiminnan toteutukseen;
b)
uusien ja kestävien mahdollisuuksien luominen laajoille kansalaispiireille, jotta kansalaiset, varsinkin nuoret, vapaaehtoiset, syrjäytyneet ja muita heikommassa asemassa olevat sekä vähemmistöt, voivat osallistua kulttuuritoimintaan, kiinnittäen erityishuomiota siihen, että vammaiset ja iäkkäät pystyvät osallistumaan toimintaan;
c)
yleinen strategia yleisöpohjan laajentamiseksi ja erityisesti yhteydet koulutukseen ja koulujen osallistumiseen;
6)
ryhmän ”hallinto” osalta on arvioitava seuraavat tekijät:
a)
varainkeruustrategian ja ehdotetun talousarvion toteutettavuus, mukaan luettuina tarvittaessa suunnitelmat rahoitustuen hakemiseksi unionin ohjelmista ja rahastoista, kattaen valmisteluvaiheen, itse nimitysvuoden, arvioinnin ja pitkän aikavälin vaikutuksiin liittyvät toimet sekä valmiussuunnitelman;
b)
suunniteltu hallinto- ja toteutusrakenne toiminnan täytäntöönpanoa varten, mukaan lukien asianmukainen yhteistyö paikallisviranomaisten ja toteutusrakenteen, myös taiteellisen ryhmän, välillä;
c)
koko tapahtuman johtajan ja taiteellisen johtajan nimitysmenettelyt ja heidän toimialansa;
d)
että markkinointi- ja tiedotusstrategia on kattava ja siinä tuodaan esiin, että toiminta on unionin toiminta;
e)
että toteutusrakenteella on nimitysvuoden kulttuuriohjelman suunnittelun, hallinnoinnin ja toteuttamisen edellyttämät asianmukaiset taidot ja kokemus.
6 artikla
Asiantuntijaraati
1. Perustetaan puolueeton asiantuntijaraati, jäljempänä ’raati’, joka toteuttaa valinta- ja seurantamenettelyt.
2. Raati koostuu kymmenestä unionin toimielinten ja elinten 3 kohdan mukaisesti nimittämästä asiantuntijasta, jäljempänä ’eurooppalaiset asiantuntijat’.
3. Järjestettyään avoimen kiinnostuksenilmaisupyynnön komissio ehdottaa mahdollisia eurooppalaisia asiantuntijoita.
Tämän jälkeen Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio valitsevat kukin kolme asiantuntijaa tästä joukosta ja nimittävät nämä omien menettelyjensä mukaisesti.
Alueiden komitea valitsee tästä joukosta yhden asiantuntijan ja nimittää hänet omien menettelyjensä mukaisesti.
Eurooppalaisten asiantuntijoiden valinnan yhteydessä kunkin kyseisistä unionin toimielimistä ja elimistä on pyrittävä varmistamaan, että asiantuntijoiden pätevyydet täydentävät toisiaan, että heidät valitaan laajalta maantieteelliseltä alueelta ja että miehet ja naiset ovat tasapuolisesti edustettuina raadissa.
4. Lisäksi jäsenvaltioissa tapahtuvan kaupunkien valinnan ja seurannan osalta asianomainen jäsenvaltio on oikeutettu nimittämään raatiin enintään kaksi asiantuntijaa omien menettelyjensä mukaisesti ja komissiota kuullen.
5. Asiantuntijoiden on oltava
a)
unionin kansalaisia;
b)
riippumattomia;
c)
heillä on oltava merkittävää kokemusta ja asiantuntemusta:
i)
kulttuurialalta;
ii)
kaupunkien kulttuuritarjonnan kehittämisestä; tai
iii)
Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman tai vastaavan laajuisen kansainvälisen kulttuuritapahtuman järjestämisestä;
d)
pystyttävä omistamaan asianmukainen määrä työpäiviä vuodessa raadin toimintaan.
6. Raati nimeää itse puheenjohtajansa.
7. Eurooppalaiset asiantuntijat nimitetään kolmeksi vuodeksi.
Ensimmäisestä alakohdasta poiketen raadin ensimmäisen nimityksen osalta Euroopan parlamentti kuitenkin nimittää asiantuntijansa kolmeksi vuodeksi, komissio kahdeksi vuodeksi ja neuvosto ja alueiden komitea yhdeksi vuodeksi.
8. Asiantuntijoiden on ilmoitettava kaikki tiettyyn ehdokaskaupunkiin liittyvät todelliset tai mahdolliset eturistiriitansa. Jos tällainen ilmoitus tehdään tai tällainen eturistiriita ilmenee, asianomaisen asiantuntijan on erottava ja asiaankuuluvan unionin toimielimen, elimen tai jäsenvaltion on korvattava hänet jäljellä olevan toimikauden loppuajaksi asianmukaista menettelyä noudattaen.
7 artikla
Hakemusten esittäminen jäsenvaltioissa
1. Kukin jäsenvaltio on vastuussa kilpailun järjestämisestä omien kaupunkiensa välillä kalenterin mukaisesti.
2. Asianomaisten jäsenvaltioiden on julkaistava hakemuspyyntö vähintään kuusi vuotta ennen nimitysvuotta.
Ensimmäisestä alakohdasta poiketen jäsenvaltioiden, jotka ovat oikeutettuja nimeämään nimityksen haltijakaupungin vuonna 2020, on julkaistava hakemuspyyntö mahdollisimman pian 4 päivän toukokuuta 2014 jälkeen.
Kaikkiin hakemuspyyntöihin on sisällyttävä 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakemuslomake.
Määräaika ehdokaskaupunkien hakemusten jättämiselle on asetettava siten, että se on aikaisintaan kymmenen kuukautta tällaisen hakemuspyynnön julkaisemisesta.
3. Asianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava hakemukset komissiolle.
8 artikla
Esivalinta jäsenvaltioissa
1. Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on kutsuttava koolle asiantuntijaraati esivalintakokoukseen ehdokaskaupunkien kanssa viimeistään viisi vuotta ennen nimitysvuotta.
Ensimmäisestä alakohdasta poiketen jäsenvaltiot, jotka ovat oikeutettuja nimeämään Euroopan kulttuuripääkaupungin vuodeksi 2020, voivat jatkaa tuota määräaikaa enintään vuodella.
2. Raati sopii arvioituaan hakemukset kriteerien mukaisesti esivalinnan läpäisseiden ehdokaskaupunkien luettelosta ja antaa kaikista hakemuksista esivalintaraportin, jossa on muun muassa suosituksia esivalinnan läpäisseille ehdokaskaupungeille.
3. Raadin on toimitettava esivalintaraportti asianomaiselle jäsenvaltiolle ja komissiolle.
4. Kukin asianomainen jäsenvaltio hyväksyy virallisesti raadin raporttiin perustuvan esivalintaluettelon.
9 artikla
Valinta jäsenvaltioissa
1. Esivalinnan läpäisseiden ehdokaskaupunkien on täydennettävä ja tarkistettava hakemuksensa kriteerien noudattamiseksi ja esivalintaraportin sisältämien suositusten huomioon ottamiseksi ja toimitettava ne asianomaiselle jäsenvaltiolle, joka toimittaa ne edelleen komissiolle.
2. Kunkin asianomaisen jäsenvaltion on kutsuttava asiantuntijaraati koolle valintakokoukseen esivalinnan läpäisseiden ehdokaskaupunkien kanssa viimeistään yhdeksän kuukautta esivalintakokouksen jälkeen.
Tarvittaessa asianomainen jäsenvaltio voi yhdessä komission kanssa sopia yhdeksän kuukauden määräajan kohtuullisesta pidentämisestä.
3. Raati arvioi täydennetyt ja tarkistetut hakemukset.
4. Raati julkaisee esivalittujen ehdokaskaupunkien hakemuksista valintaraportin, jossa on suositus enintään yhden asianomaisen jäsenvaltion kaupungin nimeämiseksi.
Valintaraporttiin sisältyy myös asianomaiselle kaupungille esitettyjä suosituksia siitä, mitä sen on vielä tehtävä ennen nimitysvuotta.
Raati toimittaa valintaraportin asianomaiselle jäsenvaltiolle ja komissiolle.
5. Jos kuitenkaan yksikään ehdokaskaupunki ei täytä kriteereitä, raati voi 4 kohdan estämättä suositella, että nimitystä ei myönnetä kyseisenä vuonna.
10 artikla
Esivalinta ja valinta ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokkaissa
1. Komissio vastaa kilpailun järjestämisestä kaupunkien välillä ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokkaissa.
2. Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä hakemuspyynnön vähintään kuusi vuotta ennen nimitysvuotta.
Kaikkiin hakemuspyyntöihin on sisällyttävä 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakemuslomake.
Määräaika hakemuksen jättämiselle on asetettava siten, että se on aikaisintaan kymmenen kuukautta tällaisen hakemuspyynnön julkaisemisesta.
3. Asiantuntijaraati suorittaa kaupunkien esivalinnan vähintään viisi vuotta ennen nimitysvuotta niiden hakemuslomakkeiden perusteella. Ehdokaskaupunkien kanssa ei järjestetä kokousta.
Raati sopii arvioituaan hakemukset kriteerien mukaisesti esivalinnan läpäisseiden ehdokaskaupunkien luettelosta ja antaa kaikista hakemuksista esivalintaraportin, jossa on muun muassa suosituksia esivalinnan läpäisseille ehdokaskaupungeille.
Raadin on toimitettava esivalintaraportti komissiolle.
4. Esivalinnan läpäisseiden ehdokaskaupunkien on täydennettävä ja tarkistettava hakemuksensa kriteerien noudattamiseksi ja esivalintaraportin sisältämien suositusten huomioon ottamiseksi ja toimitettava ne komissiolle.
Komission on kutsuttava asiantuntijaraati koolle valintakokoukseen esivalinnan läpäisseiden ehdokaskaupunkien kanssa viimeistään yhdeksän kuukautta esivalintakokouksen jälkeen.
Tarvittaessa komissio voi päättää yhdeksän kuukauden määräajan kohtuullisesta pidentämisestä.
5. Raati arvioi täydennetyt ja tarkistetut hakemukset.
6. Raati laatii esivalinnan läpäisseiden ehdokaskaupunkien hakemuksista raportin, jossa on suositus enintään yhden yhdessä ehdokasmaassa tai mahdollisessa ehdokkaassa sijaitsevan kaupungin nimeämisestä.
Valintaraporttiin sisältyy myös asianomaiselle kaupungille esitettyjä suosituksia siitä, mitä sen on vielä tehtävä ennen nimitysvuotta.
Asiantuntijaraadin on toimitettava esivalintaraportti komissiolle.
7. Jos kuitenkaan yksikään ehdokaskaupunki ei täytä kriteereitä, raati voi 6 kohdan estämättä suositella, että nimitystä ei myönnetä kyseisenä vuonna.
11 artikla
Nimeäminen
1. Kukin asianomainen jäsenvaltio nimeää yhden kaupungin nimityksen haltijakaupungiksi asiantuntijaraadin valintaraportin sisältämien suositusten pohjalta ja ilmoittaa viimeistään neljä vuotta ennen nimitysvuotta kyseisestä nimeämisestä Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja alueiden komitealle.
Ensimmäisestä alakohdasta poiketen jäsenvaltiot, jotka ovat oikeutettuja nimeämään nimityskaupungin vuodeksi 2020, voivat jatkaa kyseistä määräaikaa enintään vuodella.
2. Kun on kyse ehdokasmaista ja mahdollisista ehdokkaista, komissio nimeää asiaankuuluvina vuosina yhden kaupungin nimityksen haltijakaupungiksi asiantuntijaraadin valintaraportin sisältämien suositusten pohjalta ja ilmoittaa viimeistään neljä vuotta ennen nimitysvuotta kyseisestä nimeämisestä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin nimeämisiin on liitettävä perustelu, joka pohjautuu asiantuntijaraadin raportteihin.
4. Jos kaupunki ottaa toimintaan mukaan sitä ympäröivän alueen, nimeäminen koskee itse kaupunkia.
5. Komissio julkaisee kahden kuukauden kuluessa nimeämisten ilmoittamisista Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa luettelon Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi nimetyistä kaupungeista.
12 artikla
Nimettyjen kaupunkien välinen yhteistyö
Samaksi vuodeksi nimettyjen kaupunkien on pyrittävä luomaan yhteyksiä kulttuuriohjelmiensa välille, ja tällaista yhteistyötä voidaan tarkastella 13 artiklassa säädetyn seurantamenettelyn puitteissa.
13 artikla
Seuranta
1. Asiantuntijaraati seuraa nimitysvuodeksi nimettyjen kaupunkien valmisteluja ja antaa niille tukea ja neuvoja niiden nimeämisestä kulttuuripääkaupunkivuoden alkamiseen asti.
2. Tätä varten komissio kutsuu asiantuntijaraadin ja nimetyt kaupungit kolmeen seurantakokoukseen seuraavasti:
a)
kolme vuotta ennen nimitysvuotta;
b)
18 kuukautta ennen nimitysvuotta; ja
c)
kaksi kuukautta ennen nimitysvuotta.
Asianomainen jäsenvaltio, ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokas voi nimetä tarkkailijan osallistumaan näihin kokouksiin.
Nimettyjen kaupunkien on toimitettava komissiolle edistymisraportit kuusi viikkoa ennen kutakin seurantakokousta.
Seurantakokousten aikana raati tekee tilannekatsauksen valmisteluista ja antaa neuvoja auttaakseen nimitettyjä kaupunkeja kehittämään laadukkaita kulttuuriohjelmia ja tehokkaan strategian. Raati kiinnittää erityistä huomiota valintaa koskevassa raportissa ja edellisissä, 3 kohdassa tarkoitetuissa seurantaraporteissa annettuihin suosituksiin.
3. Kunkin seurantakokouksen jälkeen raati antaa seurantaraportin valmistelujen tilasta ja toteutettavista toimista.
Raati toimittaa seurantaraporttinsa komissiolle sekä nimetyille kaupungeille ja asianomaiselle jäsenvaltiolle, ehdokasmaalle tai mahdolliselle ehdokkaalle.
4. Seurantakokousten lisäksi komissio voi järjestää raadin jäsenten vierailuja nimettyihin kaupunkeihin tarpeen mukaan.
14 artikla
Palkinto
1. Komissio voi myöntää nimetylle kaupungille Melina Mercourin nimeä kantavan rahapalkinnon, jäljempänä ’palkinto’, asiaankuuluvan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa käytettävissä olevista rahoitusvaroista riippuen.
Palkinnon oikeudellisia ja taloudellisia näkökohtia käsitellään kulloistenkin kulttuuria tukevien unionin ohjelmien puitteissa.
2. Palkintosumma maksetaan nimitysvuoden maaliskuun loppuun mennessä edellyttäen, että asianomainen nimitetty kaupunki edelleen noudattaa hakuvaiheessa antamiaan sitoumuksia ja sovittuja kriteerejä sekä ottaa huomioon valinta- ja seurantaraporteissa annetut suositukset.
Nimetyn kaupungin katsotaan noudattaneen hakuvaiheessa annettuja sitoumuksia, jos ohjelmaan ja strategiaan ei ole tehty huomattavia muutoksia hakuvaiheen ja kulttuuripääkaupunkivuoden välillä ja erityisesti jos:
a)
talousarvio on pysynyt tasolla, jolla voitiin tuottaa hakemuksen ja kriteerien mukainen korkealaatuinen kulttuuriohjelma;
b)
taiteellisen ryhmän riippumattomuutta on kunnioitettu asianmukaisesti;
c)
eurooppalainen ulottuvuus on ollut riittävän vahva kulttuuriohjelman lopullisessa versiossa;
d)
nimetyn kaupungin käyttämässä markkinointi- ja tiedotusstrategiassa ja tiedotusmateriaalissa on tuotu selvästi esiin se seikka, että toiminta on unionin toiminta;
e)
käytössä on suunnitelmat nimityksen vaikutusten seurantaa ja arviointia varten.
15 artikla
Käytännön järjestelyt
Erityisesti komissio
a)
varmistaa toiminnan yleisen johdonmukaisuuden;
b)
varmistaa koordinoinnin jäsenvaltioiden ja raadin välillä;
c)
laatii 2 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden ja kriteerien pohjalta ohjeet valinta- ja seurantamenettelyjä varten tiiviissä yhteistyössä raadin kanssa;
d)
antaa teknistä tukea raadille;
e)
julkaisee verkkosivustollaan raadin kaikki raportit;
f)
julkaisee kaikki merkitykselliset tiedot ja edistää toiminnan näkyvyyttä Euroopan ja kansainvälisellä tasolla;
g)
edistää kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa entisten, nykyisten ja tulevien nimityksen haltijakaupunkien sekä ehdokaskaupunkien välillä ja kaupunkien arviointiraporttien sekä kokemukseen pohjautuvan tiedon laajempaa jakamista.
16 artikla
Arviointi
1. Kukin asianomainen kaupunki vastaa Euroopan kulttuuripääkaupunkivuotensa tulosten arvioinnista.
Komissio vahvistaa asianomaisille kaupungeille yhteiset 2 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin ja kriteereihin perustuvat suuntaviivat ja indikaattorit, jotta varmistetaan yhdenmukainen lähestymistapa arviointimenettelyyn.
Asianomaisten kaupunkien on laadittava arviointiraportit ja toimitettava ne komissiolle kulttuuripääkaupunkivuotta seuraavan vuoden 31 päivään joulukuuta mennessä.
Komissio julkaisee arviointiraportit verkkosivuillaan.
2. Kaupunkien arviointien lisäksi komissio varmistaa, että toiminnan tulosten ulkopuolinen ja riippumaton arviointi toteutetaan säännöllisesti.
Ulkopuolisessa ja riippumattomassa arvioinnissa keskitytään tarkastelemaan kaikkia entisiä Euroopan kulttuuripääkaupunkeja eurooppalaisen ulottuvuuden kannalta, jotta voidaan tehdä vertailuja ja saada hyödyllistä kokemuspohjaista tietoa ja opastusta tuleville Euroopan kulttuuripääkaupungeille sekä kaikille Euroopan kaupungeille. Niissä arvioidaan myös toimintaa kokonaisuudessaan, mukaan luettuna sen toteuttamiseen kuuluvien prosessien tehokkuus, sen vaikutukset ja se, miten sitä voitaisiin parantaa.
Komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle seuraavat näihin arviointeihin perustuvat raportit ja tarvittaessa niihin liittyvät aiheelliset ehdotukset:
a)
alkuvaiheen väliraportti viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024;
b)
toinen väliraportti viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2029;
c)
jälkiraportti viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2034.
17 artikla
Kumoaminen ja siirtymäsäännös
Kumotaan päätös N:o 1622/2006/EY. Sitä sovelletaan kuitenkin edelleen kaupunkeihin, jotka on nimetty tai joita ollaan nimeämässä Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi vuosina 2013-2019.
18 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Strasbourgissa 16 päivänä huhtikuuta 2014.