KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1071/2012
af 14. november 2012
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab ("grundforordningen") (1), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen ("Kommissionen") offentliggjorde den 16. februar 2012 en meddelelse ("indledningsmeddelelsen") i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina"), Thailand og Indonesien ("de pågældende lande").
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 3. januar 2012 af Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings, of Malleable Cast Iron of the European Union ("klageren") på vegne af producenter, som tegner sig for over 50 % af Unionens samlede produktion af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind ("deformerbare fittings med gevind"). Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, EU-producenterne, de eksporterende producenter, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere og repræsentanter for de eksporterende lande om procedurens indledning. Kommissionen underrettede også producenter i Argentina, da Argentina blev anset for et muligt referenceland. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Kina, EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det i indledningsmeddelelsen angivet, at man påtænkte at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter i Kina, EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende deformerbare fittings med gevind (jf. definitionen i afsnit B nedenfor) i perioden 1.1.2011 til 31.12.2011. Der blev ikke påtænkt anvendt stikprøver for de eksporterende producenter i de to andre pågældende lande, Thailand og Indonesien.
(6)
For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter i Kina, som den vidste, var berørt af sagen, samt til de kinesiske myndigheder. To virksomheder anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, og fire virksomheder anmodede om individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(7)
Kommissionen fremlagde officielt konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for de pågældende eksporterende producenter i Kina, de kinesiske myndigheder og klageren. De fik også mulighed for at tilkendegive deres synspunkter skriftligt.
(8)
Hvad angår EU-producenterne og som uddybet i betragtning 29, indsendte seks EU-producenter de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af tre EU-producenter på grundlag af deres salgsmængde.
(9)
Som anført i betragtning 31 indsendte 33 ikke forretningsmæssigt forbundne importører de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra disse parter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de ni importører med den største importmængde til Unionen og på grundlag af deres geografiske placering i Unionen. Da en af importørerne ikke besvarede spørgeskemaet, bestod den endelige stikprøve af de resterende otte importører.
(10)
Som anført i betragtning 30 indsendte 12 eksporterende producenter i Kina de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra disse parter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de tre eksporterende producenter i Kina med den største eksportmængde til Unionen.
(11)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de tre EU-producenter i stikprøven, de tre eksporterende producenter fra Kina, som indgik i stikprøven, tre eksporterende producenter fra Thailand, tre eksporterende producenter fra Indonesien, ni ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der indgik i stikprøven, og syv brugere.
(12)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre EU-producenter, som indgik i stikprøven, tre eksporterende producenter fra Kina, to eksporterende producenter fra Thailand, en eksporterende producent fra Indonesien og otte ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Ingen af brugerne besvarede spørgeskemaet.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spanien
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgarien
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Østrig
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, Kina
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, Kina
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, Kina
c)
Eksporterende producenter i Thailand
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thailand
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd., Samutsakorn, Thailand
d)
Eksporterende producent i Indonesien
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonesien
e)
Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører
-
Crane Limited, Ipswich, Det Forenede Kongerige
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Tyskland
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Tyskland
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nederlandene
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio (MB), Italien.
(14)
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, der eventuelt ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra Indien som referenceland:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Indien.
3. Undersøgelsesperioden og den betragtede periode
(15)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1.1.2011 til 31.12.2011 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden ("den betragtede periode").
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(16)
Den pågældende vare er som beskrevet i indledningsmeddelelsen rørfittings af deformerbart støbejern med gevind ("den pågældende vare"), som for øjeblikket tariferes under KN-kode 7307 19 10.
(17)
De vigtigste råvarer er metalskrot, koks/elektricitet, sand (til støbning) og zink (til galvanisering). Det første trin i produktionsprocessen er smeltning af metalskrot i kuppelovne. Derefter følger formningsprocessen og støbningen af forskellige former, som derefter adskilles i enkelte stykker. Varerne skal igennem en langvarig udglødningsproces for at sikre, at de er tilstrækkeligt deformerbare til anvendelser, hvor f.eks. stød- og vibrationsbestandighed er nødvendige, og for at kunne modstå hurtige temperaturskift. Derefter kan fittings om nødvendigt galvaniseres. Herefter påføres varerne gevind.
(18)
Deformerbare fittings med gevind anvendes til at forbinde to eller flere rør, forbinde et rør til et apparat, ændre retning på en væskestrømning eller lukke et rør. Deformerbare fittings med gevind anvendes hovedsagelig i gas-, vand- og varmesystemer i huse og kontorbygninger. De anvendes også i rørsystemer på olieraffinaderier. Deformerbare fittings findes i mange udformninger, og de mest almindelige er 90 graders albuer, t-formede fittings, samleled, krydsled og muffeled. De produceres både i sort (ikke galvaniseret) og i galvaniseret form.
2. Samme vare
(19)
Det blev konstateret, at den pågældende vare og den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, Thailand og Indonesien og på hjemmemarkedet i Indien, der blev valgt som referenceland, samt den vare, der fremstilles og sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4, ("samme vare").
(20)
Der blev fremsat en række påstande vedrørende varedækningen, som hovedsagelig kom fra importører, men også fra myndighederne i en medlemsstat. Disse påstande er behandlet enkeltvis nedenfor.
(21)
En importør påstod, at "elektrogalvaniserede fittings" burde udelukkes fra definitionen af deformerbare fittings med gevind. Det påstås, at produktionen af elektrogalvaniserede fittings forudsætter flere produktionstrin efter gevindskæringen såsom vask og en supplerende elektrisk galvanisering. Dette fører utvivlsomt til en række kvalitetsforbedringer og fordele i forhold til almindelige fittings. Det står dog klart, at elektrogalvaniserede fittings og almindelige fittings er fuldt udskiftelige og derfor har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. De anses derfor for at være den pågældende vare.
(22)
Den samme importør importerer samlinger af kompressionsfittings, som derefter sættes sammen med andre dele i færdige kompressionsfittings. Spørgsmålet var, om samlinger af kompressionsfittings hører under definitionen af den pågældende vare. Selv om disse samlinger ligner en fitting og har gevind, kan de dog ikke anvendes direkte til at samle rør - de skal samles, før hele samlingen kan påføres rørene. Selv om de er dyrere, er de udskiftelige med andre gevindskårne fittings, idet de også kan anvendes til at forbinde rør, dog overvejende til reparationer og ikke i nye installationer. Det konkluderes derfor foreløbigt, at kompressionsfittings og samlinger heraf falder under definitionen af den pågældende vare.
(23)
Visse parter påstod, at deformerbare fittings, som produceres og sælges af EU-producenterne, ikke kunne betragtes som sammenlignelige med de varer, der producers og eksporteres til Unionen af de pågældende eksportlande, idet kvaliteten af det materiale, der anvendes til EU-varerne, generelt er deformerbart støbejern med hvid kerne, mens kvaliteten af det materiale, der anvendes til de varer, der eksporteres, er deformerbart støbejern med sort kerne.
(24)
Som det allerede konkluderes i Rådets forordning (EF) nr. 1784/2000 (3) vedrørende den samme vare, har undersøgelsen foreløbig vist, at der ikke er forskel i markedsopfattelsen af fittings med hvid kerne og fittings med sort kerne, da de i alle andre henseender end kulstofindholdet har næsten identiske egenskaber og samme anvendelsesformål og dermed er udskiftelige. Dette bekræftes ved det forhold, at de importører/forhandlere, der køber både deformerbare fittings med sort kerne fra de pågældende lande og deformerbare fittings med hvid kerne fra EU-erhvervsgrenen, sælger dem til brugere uden at skelne mellem de to kvaliteter af materiale. For så vidt angår brugerne af den undersøgte vare, har undersøgelsen bekræftet, at de ikke i væsentlig grad skelner mellem fittings med sort kerne og fittings med hvid kerne.
(25)
Dette fastslås også ved det forhold, at både fittings med hvid kerne og med sort kerne indgår i den europæiske standard EN 10242 og i den internationale standard ISO 49, som fastlægger kravene til udformning af deformerbare fittings og deres ydeevne. Hvad angår kvaliteten af det anvendte materiale, kan både hvid kerne og sort kerne anvendes.
(26)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbig, at deformerbare fittings med hvid kerne, som produceres og sælges af en del af EU-producenterne, bør betragtes som samme vare som de deformerbare fittings med sort kerne, der produceres og eksporteres til Unionen af de pågældende eksportlande.
(27)
En importør importerer begrænsede mængder af ufærdige fittings uden gevind. Importøren foretager selv gevindskæringen efterfølgende. Da de importerede varer ikke har gevind, betragtes de ikke som den pågældende vare.
(28)
Myndighederne i en af medlemsstaterne påpegede, at udtrykket "deformerbart" i henhold til de forklarende bemærkninger til den kombinerede nomenklatur (4) omfatter kuglegrafitstøbejern (identisk med duktilt støbejern). Selv om ingen af de interesserede parter opgav salg af fittings med gevind af duktilt støbejern i UP, er der bevis for, at dette er muligt. Da disse fittings har de samme grundlæggende fysiske egenskaber som de deformerbare fittings med gevind, der er blevet undersøgt, skønnes det hensigtsmæssigt at præcisere, at varer af duktilt støbejern falder under anvendelsesområdet for denne procedure og for foranstaltningerne.
C. STIKPRØVEUDTAGNING
1. Stikprøveudtagning af EU-producenter
(29)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en stikprøve ud fra den største repræsentative salgsmængde af deformerbare fittings med gevind til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Den udtagne stikprøve består af tre producenter - ud af de seks kendte producenter af den samme vare - der indgår i to virksomhedsgrupper, som tegner sig for 81 % af salget af deformerbare fittings med gevind til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev samtlige EU-producenter og klageren hørt, og alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til den foreslåede stikprøve. Der blev ikke modtaget bemærkninger til stikprøvens sammensætning.
2. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina
(30)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en stikprøve ud fra den største repræsentative eksportmængde, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Tolv eksporterende producenter, der tegner sig for 51 % af den kinesiske eksport til Unionen i UP, indsendte stikprøveoplysninger, jf. bilag A til indledningsmeddelelsen. Stikprøven bestod af tre virksomheder, der tegner sig for 88 % af eksportmængden fra de samarbejdsvillige parter fra Kina til Unionen. I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle de pågældende eksporterende producenter og de kinesiske myndigheder hørt. Der blev ikke modtaget bemærkninger til stikprøvens sammensætning.
3. Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(31)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen ud fra den største repræsentative importmængde til Unionen og virksomhedernes geografiske placering en stikprøve, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I alt 33 ikke forretningsmæssigt forbundne importører indsendte stikprøveoplysningerne, jf. bilag B til indledningsmeddelelsen. Den oprindelige stikprøve bestod af 6 importører fra fem medlemsstater, som tegner sig for 59 % af de samarbejdsvillige importørers import af deformerbare fittings med gevind til Unionen. I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle importører hørt. Som følge af en række bemærkninger blev endnu tre virksomheder udtaget til stikprøven, hvilket resulterede i en endelig stikprøve på ni importører fra seks medlemsstater, som tegner sig for 67 % af de samarbejdsvillige importørers import af deformerbare fittings med gevind til Unionen. Der blev ikke modtaget yderligere bemærkninger til den nye stikprøve. Da en af importørerne ikke indsendte en spørgeskemabesvarelse, bestod den endelige stikprøve af de resterende otte importører.
D. DUMPING
1. Folkerepublikken Kina
1.1. Markedsøkonomisk behandling
(32)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1-6, for de producenter, der opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(33)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1.
Virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen væsentlig statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne.
2.
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring og anvendes til alle formål.
3.
Der er ikke nogen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.
4.
Retlig sikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold.
5.
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(34)
To eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular.
(35)
Kommissionen indhentede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder.
(36)
Efterprøvningen fastslog, at ingen af de to eksporterende producenter, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(37)
De reviderede regnskaber fra de to eksporterende producenter opfyldte heller ikke de internationale regnskabsstandarder, og de reviderede regnskaber hos den ene eksportør var endog ufuldstændige, idet de ikke omfattede en likviditetsopgørelse. Det er derfor indlysende, at de ikke opfyldte kriterium 2.
(38)
En eksportør kunne ikke bevise, at den kapital, der blev distribueret i forbindelse med virksomhedens privatisering var blevet korrekt evalueret, mens den anden eksportør modtog statsydelser overvejende i form af en skattemæssig særbehandling. De opfyldte derfor ikke kriterium 3.
(39)
En virksomhed, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, fremsatte bemærkninger til fremlæggelsen af resultaterne. Den anfægtede ingen af kendsgerningerne i fremlæggelsen, men rejste tre store spørgsmål i sine bemærkninger.
(40)
Indledningsvis blev det påstået, at afgørelsen om markedsøkonomisk behandling var ulovlig, da den blev truffet næsten to måneder efter den lovbestemte frist. Det skal hertil bemærkes, at denne forsinkelse hovedsagelig skyldtes, at efterprøvningen med henblik på markedsøkonomisk behandling ikke kunne finde sted tidligere, da de kinesiske eksportører ikke havde tid på det tidspunkt. Det skal understreges, at tidspunktet for afgørelsen ikke havde nogen indflydelse på udfaldet.
(41)
Dernæst blev det påstået, at de reviderede regnskabers manglende overholdelse af kriteriet udelukkende skyldtes formelle fejl. Dernæst blev det påstået, at en regnskabspraksis, der ikke fuldt ud opfylder de formelle krav i IAS ikke udgør et brud på kriterium 2 om markedsøkonomisk behandling, så længe denne praksis ikke har påvirket virksomhedens finansielle resultater. Det skal i den forbindelse bemærkes, at kriterium 2 ikke omtaler virksomhedens finansielle resultater. Påstanden er derfor ubegrundet. Det relevante kriterium "regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring" er ganske vist et formelt kriterium. Det skal ikke desto mindre bemærkes, at samtlige brud var af væsentligt omfang, enten på grund af beløbenes størrelse eller omfanget af bruddet (f.eks. at den obligatoriske analyse ganske enkelt ikke var blevet gennemført).
(42)
Endelig blev det påstået, at de fordele i form af skattemæssig særbehandling, som virksomheden havde modtaget, ikke tidligere var blevet lagt til grund for et afslag på markedsøkonomisk behandling. Det skal i den forbindelse bemærkes, at alle sager behandles ud fra de foreliggende oplysninger. Under kriterium 3 for markedsøkonomisk behandling vurderes det, om de kinesiske eksportører er underlagt væsentlige fordrejninger overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. Det er tilfældet i denne sag, hvad angår statsydelser, som overvejende tog form af skattemæssig særbehandling. De generelle bemærkninger, som den kinesiske eksportør fremsatte, er derfor ikke tilstrækkeligt begrundede.
(43)
Det konkluderes således, at det ikke er godtgjort, om de to eksporterende producenter opfyldte kriterium 2 og 3. Disse to virksomheder kan derfor ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.
1.2. Individuel behandling
(44)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsætter der i givet fald en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(45)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1.
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
2.
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
3.
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
4.
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
5.
Statens indgriben er ikke af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(46)
De eksporterende producenter, som ikke opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, og den tredje producent i stikprøven anmodede alle om individuel behandling. Ud fra de foreliggende oplysninger blev det foreløbig fastslået, at alle eksporterende producenter i stikprøven opfyldte kravene i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og derfor kan indrømmes individuel behandling.
1.3. Referenceland
(47)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi ("referenceland").
(48)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at benytte Argentina som egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(49)
En række eksportører og importører har fremsat bemærkninger til valget af referenceland, idet Argentina angiveligt ikke skulle være et egnet referenceland, hvilket hovedsagelig skyldes den begrænsede konkurrence på hjemmemarkedet og det deraf følgende høje prisniveau på det argentinske hjemmemarked. Der er ganske rigtigt indikationer af, at det argentinske marked i høj grad er delt mellem tre hjemlige producenter. Iflg. de argentinske statistikker er importen til det argentinske marked ubetydeligt, idet de traditionelt største udenlandske leverandører Brasilien og Kina er pålagt høj antidumpingtold.
(50)
De samme eksportører og importører foreslog Thailand, Indien og Indonesien som mere egnede referencelande. I betragtning af bemærkningerne fra de interesserede parter søgte Kommissionen samarbejde fra argentinske og indiske producenter, og i sidste ende accepterede en argentinsk og en indisk producent at samarbejde.
(51)
En analyse af disse besvarelser viste, at de hjemmemarkedspriser, som den eneste samarbejdsvillige argentinske producent havde angivet, ganske rigtigt var høje og lå væsentlig over salgspriserne hos EU-producenterne i stikprøven og deres ikke-skadevoldende pris.
(52)
På den anden side viste det sig, at det indiske marked er meget konkurrencepræget med ca. 300 producenter. De hjemmemarkedspriser, som den samarbejdsvillige indiske eksportør angav, kan følgelig betragtes som rimelige.
(53)
Thailand og Indonesien var involveret i den samme undersøgelse, men der er kun et begrænset antal producenter i disse to lande, hvilket gør deres hjemmemarkeder mindre konkurrencedygtige i forhold til Indien. Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at Indien er et hensigtsmæssigt referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
1.4. Normal værdi
(54)
Da ingen af de kinesiske eksportører i stikprøven blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2,stk. 7, litra a), beregnet ved at anvende Indien som referenceland med markedsøkonomi.
(55)
Det blev først konkluderet for hver af de pågældende eksporterende producenter, om referencelandsproducentens samlede hjemmemarkedssalg af deformerbare fittings med gevind var repræsentativt, dvs., om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af hver eksporterende producents samlede mængde af salg af den pågældende vare til eksport til Unionen. Dette var tilfældet for to af de tre eksporterende producenter i stikprøven.
(56)
De varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af de virksomheder, hvor referencelandets producent havde et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg, som var identisk eller direkte sammenligneligt med de typer, der solgtes med henblik på eksport til EU, blev efterfølgende identificeret.
(57)
For hver type, som producenten i referencelandet solgte på sit hjemmemarked, og som fandtes at være direkte sammenlignelig med den type deformerbare fittings med gevind, der solgtes med henblik på eksport til Unionen af de eksporterende producenter, blev det undersøgt, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af den eksporterende producents samlede salg ved eksport til Unionen af en sammenlignelig varetype.
(58)
For producenten i referencelandet undersøgte Kommissionen dernæst, om hver type af samme vare, som blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i UP.
(59)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt hjemmemarkedssalg af den pågældende type i UP.
(60)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af udelukkende den varetype.
(61)
Såfremt alle varetyper blev solgt med tab, var det opfattelsen, at salget ikke havde fundet sted i normal handel.
(62)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev der anvendt en beregnet normal værdi.
(63)
For at beregne den normale værdi blev det vejede gennemsnit af den eneste samarbejdsvillige referencelandsproducents salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA&G") og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producentens egne gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. For varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den vejede gennemsnitlige fortjeneste og SA&G-omkostningerne i normal handel af dette ikke repræsentative salg anvendt til beregningen af den normale værdi. Produktionsomkostningerne og SA&G-omkostningerne blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.
1.5. Eksportpris
(64)
Da producenterne i stikprøven blev indrømmet individuel behandling, og da deres salg af den pågældende vare med henblik på eksport til Unionen fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen, fastsattes eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
1.6. Sammenligning
(65)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(66)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(67)
Der blev foretaget passende justeringer vedrørende fysiske egenskaber, indirekte skatter, transport-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, provisioner og bankgebyrer, i alle tilfælde hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
1.7. Dumpingmargener
(68)
For de virksomheder, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den samme vare, som blev beregnet for referencelandet, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(69)
På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev beregnet på grundlag af de margener, der var opstillet for de eksporterende producenter i stikprøven.
(71)
På dette grundlag blev den beregnede dumpingmargen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, midlertidigt fastsat til 42,3 %.
(72)
For alle de andre eksporterende producenter i Kina blev dumpingmargenerne beregnet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Til dette formål blev samarbejdsgraden først fastlagt ved at sammenligne mængden af eksport til Unionen, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde angivet, med de tilsvarende importstatistikker fra Eurostat.
(73)
Da samarbejdet udgjorde over 50 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen, og da erhvervsgrenen kan betragtes som opsplittet på grund af det store antal eksporterende producenter i Kina, kan samarbejdsgraden betragtes som høj. Da der ikke var grund til at tro, at de eksporterende producenter bevidst undlod at samarbejde, blev restdumpingtolden fastsat til niveauet for den virksomhed i stikprøven, som havde den højeste dumpingmargen. Dette blev fundet hensigtsmæssigt, da der ikke var indikationer for, at de virksomheder, der ikke samarbejdede, foretog dumping på et lavere niveau, og for at sikre foranstaltningernes effektivitet.
(74)
På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
42,3 %
Alle andre virksomheder
67,8 %
2. Thailand og Indonesien
2.1. Normal værdi
(75)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først for hver af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, om dennes samlede salg af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt, dvs. om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det fremgik af undersøgelsen, at salget af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt for alle samarbejdsvillige eksporterende producenter i Thailand og Indonesien.
(76)
Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som virksomheder med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller næsten identiske med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(77)
For hver type af samme vare, der solgtes af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet, og som blev anset for at være sammenlignelig med den type af den pågældende vare, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af det samlede salg ved eksport til Unionen af en sammenlignelig varetype.
(78)
Kommissionen undersøgte herefter, om hver type af den samme vare, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(79)
Når den mængde af en varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitssalgspris svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi for hver varetype beregnet som det vejede gennemsnit af priserne for alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype.
(80)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som det vejede gennemsnit af alene det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype.
(81)
Såfremt alle varetyper blev solgt med tab, var det opfattelsen, at salget ikke havde fundet sted i normal handel.
(82)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev der anvendt en beregnet normal værdi.
(83)
For at beregne den normale værdi blev det vejede gennemsnit af de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA&G") og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producentens egne gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. For varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den vejede gennemsnitlige fortjeneste og SA&G-omkostningerne i normal handel af dette ikke repræsentative salg anvendt til beregningen af den normale værdi.
2.2. Eksportpris
(84)
Da de samarbejdsvillige thailandske og indonesiske eksportørers samlede eksportsalg af den pågældende vare fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen, fastsattes eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
2.3. Sammenligning
(85)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(86)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(87)
Der blev foretaget passende justeringer vedrørende handelsled, transport-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, provisioner og bankgebyrer, i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
2.4. Dumpingmargener
a) Thailand
(88)
For de to samarbejdsvillige virksomheder i Thailand blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den samme vare sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(89)
Da samarbejdsgraden blev betragtet som høj (eksportmængden fra de to samarbejdsvillige thailandske virksomheder udgjorde mere end 80 % af den samlede thailandske eksport til Unionen i UP), blev dumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter fra Thailand fastsat til niveauet for den højeste dumpingmargen hos de to samarbejdsvillige virksomheder.
(90)
På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener for de thailandske virksomheder følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7 %
Alle andre virksomheder
50,7 %
b) Indonesien
(91)
For den eneste samarbejdsvillige virksomhed blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den samme vare sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(92)
Da samarbejdsgraden blev betragtet som høj (eksportmængden fra den eneste samarbejdsvillige indonesiske virksomhed udgjorde mere end 80 % af den samlede indonesiske eksport til Unionen i UP), blev dumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter fra Indonesien fastsat til det samme niveau som for den samarbejdsvillige virksomhed.
(93)
På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Alle andre virksomheder
11,0 %
E. SKADE
1. EU-produktionen
(94)
I undersøgelsesperioden blev den samme vare fremstillet af 6 producenter i Unionen. To grupper af EU-producenter bestående af tre EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 29, og de tegnede sig for over 81 % af den samlede EU-produktion af samme vare.
2. Definition af EU-erhvervsgrenen
(95)
De 6 eksisterende EU-producenter, som fremstillede samme vare i UP, anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen ("EU-erhvervsgrenen"), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
3. EU-forbruget
(96)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet og importmængden fra Eurostat, justeret efter resultaterne af undersøgelsen.
(97)
EU-forbruget faldt markant med 21 % mellem 2008 og 2009, hvorefter det steg med 12 procentpoint til et niveau, der lå 9 % under forbruget i begyndelsen af den betragtede periode.
EU-forbrug (ton)
2008
2009
2010
UP
EU-forbruget
72 231
57 398
59 190
65 460
Indeks
100
79
82
91
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
4. Import fra de pågældende lande
4.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra de pågældende lande
(98)
Kommissionen undersøgte, om importen af deformerbare fittings med gevind med oprindelse i de pågældende lande skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4.
(99)
Den dumpingmargen, der var fastsat i forhold til importen fra hvert af de pågældende lande, lå over bagateltærskelen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, (jf. betragtning 74, 90 og 93).
(100)
Hvad angår mængden af dumpingimport fra Indonesien, blev det konstateret, at den kun udgjorde ca. 2,5 % af den samlede import af samme vare til Unionen i UP. Den kan derfor ikke betragtes som en årsag til den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, eller bestemmelser i WTO's antidumpingaftale (5).
(101)
Samtidig fastslog undersøgelsen på det indledende stadium, at hovedparten af importen fra Indonesien meget vel kan være blevet angivet under en anden KN-kode, nemlig 7307 99 10 i stedet for 7307 19 10, som normalt anvendes til rørfittings af deformerbart støbejern med gevind. Totaliteten eller i hvert fald en stor del af denne måske ukorrekt angivne import er dog allerede omfattet af de 2,5 %, der er nævnt i foregående betragtning.
(102)
I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbig, at denne import ikke skal kumuleres med importen fra Thailand og Kina.
(103)
Hvad angår mængden af dumpingimport fra Thailand og Kina, kan den ikke betragtes som ubetydelig, idet markedsandelen udgjorde hhv. 5,4 og 47,3 % i UP.
(104)
Det blev anset for hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering på baggrund af de sammenlignelige konkurrencevilkår mellem de importerede varer fra disse to lande og den samme vare, som fremstilles i Unionen, dvs. gennem de samme salgskanaler og til samme kategori af kunder. Det fremgik ganske rigtigt af undersøgelsen, at de importerede varer fra Kina og Thailand blev solgt via de samme distributører.
(105)
Ud fra ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, er opfyldt. Importen fra Thailand og Kina blev derfor undersøgt kumulativt. Importen omtales i det følgende som "importen fra de to pågældende lande".
4.2. Mængde og markedsandel for importen fra de to pågældende lande
(106)
Mængden af import af den pågældende vare fra de to pågældende lande til EU- markedet er steget med 15 % i den betragtede periode. Mens importen oprindeligt faldt med 16 % mellem 2008 og 2009 efter et fald i forbruget, jf. betragtning 97, steg den herefter markant med 31 procentpoint indtil UP.
Importmængde til Unionen (ton)
2008
2009
2010
UP
Kina
26 188
22 413
22 065
30 786
Indeks
100
86
84
118
Thailand
3 723
2 681
3 331
3 485
Indeks
100
72
89
94
De to pågældende lande
29 911
25 094
25 396
34 271
Indeks
100
84
85
115
Kilde:
Eurostat og resultaterne af undersøgelsen
(107)
Markedsandelen for dumpingimporten fra de to pågældende lande steg med 11 procentpoint fra 41,7 % til 52,7 % i den betragtede periode. Væksten i markedsandelen fandt hovedsagelig sted mellem 2010 og UP i en periode, hvor efterspørgslen var på vej op igen.
Markedsandele på EU-markedet
2008
2009
2010
UP
Kina
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Indeks
100
108
103
129
Thailand
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Indeks
100
91
110
103
De to pågældende lande
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Indeks
100
106
104
126
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
4.3. Priser på importen fra de to pågældende lande og prisunderbud
a) Prisudvikling
(108)
Nedenstående tabel viser gennemsnitsprisen for dumpingimporten fra de to pågældende lande ved Unionens grænse, ufortoldet, som oplyst af Eurostat. I den betragtede periode steg gennemsnitsprisen for importen fra de to pågældende lande konstant med i alt 14 %.
Importpriser (EUR/ton)
2008
2009
2010
UP
Kina
1 428
1 557
1 631
1 676
Indeks
100
109
114
117
Thailand
2 126
2 208
2 036
2 148
Indeks
100
104
96
101
De to pågældende lande
1 515
1 626
1 679
1 721
Indeks
100
107
111
114
Kilde:
Eurostat
b) Prisunderbud
(109)
Der blev foretaget en prissammenligning, type for type, af de eksporterende producenters og de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser i Unionen. Til dette formål blev de stikprøveudvalgte EU-producenters priser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med priserne hos de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i de to pågældende lande. Der blev foretaget justeringer, hvor dette var nødvendigt, for at tage hensyn til forskelle i handelsled (navnlig OEM-salg) og omkostninger efter import.
(110)
Sammenligningen viste, at importen af de pågældende varer fra Thailand og Kina i undersøgelsesperioden blev solgt i Unionen til priser, som underbød EU-erhvervsgrenens priser med 25-55 %, udtrykt som en procentdel heraf.
5. EU-erhvervsgrenens situation
(111)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den pågældende periode. Nedennævnte tal vedrører alle EU-producenter, for så vidt angår produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salg og markedsandele, samt EU-producenterne i stikprøven, for så vidt angår alle de resterende indikatorer. For så vidt angår de indikatorer, der tager udgangspunkt i de stikprøveudvalgte producenter, og i betragtning af at stikprøven kun bestod af to grupper af producenter, kunne de faktiske aggregerede data af fortrolighedshensyn ikke fremlægges i nedenstående tabeller; i stedet fremlægges kun indeksene for at vise tendensen i disse indikatorer.
5.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(112)
Produktionsmængderne i Unionen faldt mellem 2008 og 2009 med 39 % og faldt efterfølgende en anelse fra det allerede lave niveau til trods for en stigning på 12 procentpoint i forbruget i de efterfølgende år, jf. betragtning 97.
EU-produktionsmængde (ton)
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
EU-forbruget
55 726
33 780
32 303
32 646
Indeks
100
61
58
59
Kilde:
Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(113)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 21 % i den betragtede periode, navnlig mellem 2008 og 2009. Faldet i produktionskapaciteten skyldes især, at tre EU-producenter indstillede produktionen i den betragtede periode.
EU-produktionskapacitet (ton)
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
Produktions-kapacitet
90 400
75 440
71 440
71 440
Indeks
100
83
79
79
Kilde:
Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(114)
Til trods for et fald i produktionskapacitet faldt kapacitetsudnyttelsen i EU-erhvervsgrenen med 26 %, især mellem 2008 og 2009.
Udnyttelse af EU-produktionskapaciteten
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
Produktionskapa-citetsudnyttelse
62 %
45 %
45 %
46 %
Indeks
100
73
73
74
Kilde:
Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
5.2. Lagerbeholdninger
(115)
Lagerbeholdningerne faldt med 23 % i den betragtede periode i tråd med EU-erhvervsgrenens faldende salgs- og produktionsmængder.
Lagerbeholdninger (ton)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
91
75
77
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
5.3. Salgsmængde og markedsandel
(116)
EU-producenternes salgsmængde på EU-markedet faldt markant med 25 % mellem 2008 og 2009 på grund af den faldende efterspørgsel. Efter 2009 steg efterspørgslen dog markant igen i Unionen, jf. betragtning 97, men EU-erhvervsgrenens salg stagnerede på det lave niveau fra 2009 indtil udgangen af den betragtede periode.
EU-salgsmængde (ton)
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
EU-salget
34 210
25 702
26 717
25 333
Indeks
100
75
78
74
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
(117)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt konstant med 9 procentpoint eller 18 % i den betragtede periode, mens dumpingimportens markedsandel steg med 11 procentpoint i samme periode, jf. betragtning 107.
EU-erhvervsgrenens markedsandel
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
EU-salget
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Indeks
100
95
96
82
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
5.4. Priser og faktorer, som påvirker priserne
(118)
De stikprøveudvalgte EU-producenter var kun i stand til at øge deres salgspriser med 4 % i den betragtede periode. På grund af de stigende mængder af dumpingimport på EU-markedet var denne prisstigning lavere end stigningen i omkostningerne.
Gennemsnitlig EU-pris pr. ton
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
103
103
104
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
5.5. Rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet
(119)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. EU-erhvervsgrenens rentabilitet var tilfredsstillende i begyndelsen af den betragtede periode, men var til gengæld nærmest væk i 2009. Selv om rentabiliteten forbedredes en anelse efterfølgende, lå den langt under det ikke-skadevoldende niveau i resten af den betragtede periode.
(120)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte den samme tendens som rentabilitetsudviklingen.
Rentabilitet og investeringsafkast
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet (Indeks)
100
8
38
37
Investerings-afkast (indeks)
100
1
36
40
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
(121)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne faldt konstant med i alt 64 % i den betragtede periode og nåede et meget lavt niveau i UP.
Likviditet (EUR)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
55
58
36
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
5.6. Vækst
(122)
EU-forbruget steg, jf. betragtning 97, markant mellem 2009 og UP med 8 000 ton, mens mængden af dumpingimporten steg med 9 000 ton i samme periode, jf. betragtning 106. Den samlede vækst på EU-markedet mellem 2009 og UP blev derfor absorberet af dumpingimporten, mens EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet stagnerede på det meget lave niveau fra 2009. Det fremgår således, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at drage fordel af den nylige vækst i EU-forbruget som følge af den stigende markedsandel for dumpingimporten fra de to pågældende lande.
5.7. Investeringer og evne til at rejse kapital
(123)
I den betragtede periode udviklede de stikprøveudvalgte EU-producenters investeringer sig som følger:
Nettoinvesteringer (EUR)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
65
41
76
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
(124)
EU-producenternes investeringer faldt, jf. tabellen ovenfor, markant mellem 2008 og 2010. Denne tendens blev vendt i UP, hvor investeringerne i væsentligt omfang voksede igen, men uden dog at nå det samme niveau som i begyndelsen af den betragtede periode.
5.8. Evne til at rejse kapital
(125)
På grund af den utilstrækkelige rentabilitet, jf. betragtning 119, havde visse EU-producenter vanskeligt ved at rejse kapital til fremtidige investeringer under de gældende omstændigheder. Det utilstrækkelige afkast af investeringerne gav således også problemer med at rejse kapital.
5.9. Beskæftigelse, produktivitet og arbejdskraftomkostninger
(126)
Beskæftigelsesniveauet i fuldtidsækvivalenter (FTÆ) fulgte i vidt omfang udviklingen i produktionsmængden (jf. betragtning 112), hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen har forsøgt at nedbringe produktionsomkostningerne, hvor det var nødvendigt. EU-erhvervsgrenen søgte at tilpasse arbejdsstyrken til den forværrede markedssituation, hvilket førte til et konstant generelt fald i beskæftigelsen på 36 % i den betragtede periode.
Beskæftigelse (i FTÆ)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
75
67
64
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
(127)
Trods EU-erhvervsgrenens ovennævnte bestræbelser på at tilpasse beskæftigelsen til den forværrede markedssituation faldt EU-producenternes produktion pr. fuldtidsækvivalent betydeligt med 19 % mellem 2008 og 2009. Situationen bedredes konstant i tiden herefter, men lå dog 9 % under niveauet fra begyndelsen af den betragtede periode.
Produktivitet (ton pr. FTÆ)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
81
87
91
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
(128)
I den betragtede periode steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger i EU-erhvervsgrenen støt med i alt 12 %.
Arbejdskraftomkostninger (EUR/FTÆ)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
106
112
112
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
5.10. Dumpingmargenens størrelse
(129)
Dumpingmargenerne for importen fra de to pågældende lande er, jf. betragtning 74 og 90, høje. I betragtning af dumpingimportens størrelse, markedsandel og priser kan virkningerne af dumpingmargenerne betragtes som betydelige.
5.11. Genrejsning efter tidligere dumping
(130)
Deformerbare fittings med gevind med oprindelse i Brasilien, Tjekkiet, Japan, Kina, Korea og Thailand var allerede underlagt foranstaltninger (6) mellem 2000 og 2005 (7) ("de tidligere foranstaltninger"). EU-erhvervsgrenens tilfredsstillende rentabilitet fra begyndelsen af den betragtede periode (jf. betragtning 119) antyder, at disse foranstaltninger gav EU-erhvervsgrenen et midlertidigt pusterum. De stigende mængder af dumpingimport har dog sat en stopper for denne forholdsvis positive periode. Det skal også bemærkes, at den samlede markedsandel for de seks lande, der var berørt af de tidligere foranstaltninger, aldrig lå over 29 % (8), mens de to lande, der er berørt af denne undersøgelse, har en markedsandel på 52,7 % i UP, jf. betragtning 107.
6. Konklusion om skade
(131)
Skadesindikatorerne udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. Dette gælder især indikatorerne vedrørende rentabilitet, produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde og markedsandel, som alle har udvist en klar negativ tendens.
(132)
Samtidig underbød importen af deformerbare fittings med gevind fra de to pågældende lande EU-erhvervsgrenens priser med op til 55 % i UP (jf. betragtning 110) og øgede derved markant deres markedsandel på samme tid (jf. betragtning 107).
(133)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(134)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, er det blevet undersøgt, om dumpingimporten med oprindelse i Kina og Thailand har påført EU-erhvervsgrenen en sådan skade, at den må betragtes som væsentlig. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkninger
(135)
Mellem 2008 og UP voksede mængden af dumpingimport fra de to pågældende lande med 15 % på et marked, der skrumpede med 9 %, hvilket resulterede i en stigning i markedsandelen på EU-markedet fra 41,7 % til fra 52,7 %.
(136)
Stigningen i dumpingimporten af den pågældende vare fra de to pågældende lande i den betragtede periode var sammenfaldende med en negativ tendens i de fleste af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer. EU-erhvervsgrenen tabte 8,7 procentpoint i markedsandel og måtte reducere sin produktion med 41 %. Det betydelige prisunderbud forhindrede EU-erhvervsgrenen i at vælte de øgede produktionsomkostninger over på salgspriserne i et acceptabelt omfang, hvilket medførte en meget lav rentabilitet i det meste af den betragtede periode.
(137)
Ud fra ovenstående konkluderes det midlertidigt, at dumpingimporten fra de to pågældende lande til lave priser, der kom ind på EU-markedet i store og konstant stigende mængder, og som i et betydeligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode, forvolder EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra andre tredjelande
(138)
Eurostat rapporterer om væsentlig import fra Indien til meget lave priser i hele den betragtede periode, og meget tyder på, at denne import ikke er den pågældende vare, men forskellige varer, der tariferes under den samme KN-kode.
(139)
Importen fra de andre tredjelande var begrænset i hele den betragtede periode. Den samlede markedsandel for importen fra andre lande end de to pågældende lande faldt med 2,1 procentpoint fra 10,5 % til 8,4 %.
(140)
De næste største importkilder i UP var Indonesien, Brasilien og Tyrkiet, som havde markedsandele på mellem hhv. 1,3 % og 1,6 %, og alle disse lande tabte markedsandele i den betragtede periode.
Markedsandel for importen
2008
2009
2010
UP
Brasilien
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonesien
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Tyrkiet
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Andre lande
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
I alt
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Indeks
100
105
104
80
Kilde:
Eurostat
(141)
Som følge af begrænsede mængder og faldende tendenser kan det konkluderes, at importen fra andre tredjelande end de pågældende lande ikke lader til at have bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
3.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(142)
Hvad angår udviklingen i EU-erhvervsgrenens eksportsalg, faldt eksporten konstant med i alt 34 % i den betragtede periode.
Eksportsalg (ton)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Eksportsalg
7 134
5 043
4 969
4 700
Indeks
100
71
70
66
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(143)
I den betragtede periode udgjorde eksportsalget dog kun 13-15 % af EU-erhvervsgrenens produktion. Eksporten lader derfor ikke til i væsentligt omfang at have bidraget til den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen i UP.
3.3. Udviklingen i EU-forbruget
(144)
EU-forbruget faldt, jf. betragtning 97, med 21 % mellem 2008 og 2009, hvilket betød et fald i EU-erhvervsgrenens EU-salg på 25 % i samme periode. Efter 2009 steg EU-forbruget dog markant med ca. 8 000 ton, mens mængden af dumpingimporten steg med 9 000 ton i samme periode, jf. betragtning 106. Den samlede vækst på EU-markedet mellem 2009 og UP blev derfor absorberet af dumpingimporten, mens EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet stagnerede på det meget lave niveau fra 2009.
(145)
De interesserede parter påstod, at en vigtig årsag til skaden var krisen på det spanske bygge- og anlægsmarked, som angiveligt påvirkede ATUSA, en spansk virksomhed og en af de største klagere, betydeligt. ATUSA sælger dog hovedsageligt til andre EU-medlemsstater, og virkningen af krisen på det spanske bygge- og anlægsmarked var begrænset til virksomhedens salg i Spanien, som aldrig udgjorde hovedparten af dens salg. Desuden er skadesbilledet klart, hvad angår både virksomhederne i stikprøven, samtlige klagere og den samlede EU-erhvervsgren. Skadesanalysen var under alle omstændigheder ikke begrænset til en EU-producents resultater eller et nationalt marked, men derimod til hele EU-erhvervsgrenen.
(146)
Visse interesserede parter påstod desuden, at den skade, der var forårsaget af den negative udvikling i EU-forbruget, ikke skyldtes dumpingimporten, men derimod virkningerne af alternative varer. Det skal i den forbindelse bemærkes, at den negative udvikling i EU-forbruget kan have forvoldt EU-producenterne skade. Denne skade blev dog forværret af den stadige stigning i dumpingimporten på et marked med faldende efterspørgsel. Den nylige bedring i EU-forbruget, jf. ovenfor, har udelukkende gavnet dumpingimporten, mens EU-producenterne ikke har været i stand til at øge deres salgsmængder.
3.4. EU-producenternes strukturelle problemer
(147)
Den kendsgerning, at Georg Fischer ("GF") fortsat har været rentabel til trods for deres højere priser, mens de andre EU-producenter ikke havde tilfredsstillende resultater, skulle iflg. visse interesserede parter betyde, at de strukturelle problemer var årsag til EU-erhvervsgrenens skade og ikke dumpingimporten. GF blev dog også påvirket negativt med tab af markedsandele og fortjenstmargen til følge. Beskæftigelsen og produktionen faldt også. Derfor kan påstanden om, at GF ikke led skade, ikke accepteres.
(148)
Desuden var alle EU-producenter, inkl. GF, udsat for pristrykket fra dumpingimporten.
(149)
Ligeledes påstod visse interesserede parter, at da Berg Montana, det bulgarske datterselskab i ATUSA-gruppen, også konstant havde været rentable, betød dette, at skaden kunne være forvoldt af andre årsager end dumpingimporten. Men også Berg Montana blev påvirket negativt af den kinesiske import: Produktionen og kapacitetsudnyttelsen faldt markant lige som beskæftigelsen. Da hovedparten af Berg Montanas salg foregår til forretningsmæssigt forbundne virksomheder i ATUSA-gruppen, er det ikke hensigtsmæssigt at se på rentabiliteten i Berg Montana alene uden også at se på de finansielle resultater i gruppen som helhed, idet Berg Montanas rentabilitet er påvirket af intern afregning - og samlet set er ATUSA-gruppen tabsgivende. Derfor kan påstanden om, at Berg Montana ikke led skade, heller ikke accepteres.
(150)
Det kunne påstås, at faldet på 9 % i produktiviteten pr. medarbejder mellem 2008 og UP, jf. betragtning 127, er et tegn på strukturelle problemer. Dette fald indtraf dog i en periode, hvor EU-erhvervsgrenen reducerede sin arbejdsstyrke generelt med 36 % og sin produktion med 41 %. Disse nedskæringer indikerer, at EU-producenterne konstant var tvunget til at tilpasse deres operationer til markedspresset fra dumpingimporten og den midlertidigt svage efterspørgsel. Ud fra dette dystre økonomiske billede kan faldet på 9 % i produktiviteten pr. medarbejder betegnes som moderat.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(151)
Det kan konkluderes, at det på grundlag af ovenstående analyse kan påvises, at importen fra de to pågældende lande er vokset i mængde og har vundet betydelige markedsandele i den betragtede periode. Disse øgede mængder, der kom ind på EU-markedet til dumpingpriser, underbød desuden EU-erhvervsgrenens priser betydeligt.
(152)
Andre faktorer, der kan have forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen, blev ligeledes analyseret. Det blev i den forbindelse konkluderet, at importen fra andre tredjelande, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og udviklingen i EU-forbruget, tilsyneladende ikke var af et sådant omfang, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen i UP.
(153)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at importen fra Kina og Thailand har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkning
(154)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger de sandsynlige virkninger af eventuelle foranstaltninger for alle involverede parter samt de sandsynlige følger af ikke at træffe foranstaltninger.
2. EU-erhvervsgrenen
(155)
Alle kendte EU-producenter går ind for indførelsen antidumpingforanstaltninger. Det skal påpeges, at de fleste skadesindikatorer udviste en negativ tendens, og at især skadesindikatorerne for EU-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængde og markedsandel samt finansielle resultater, herunder rentabilitet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad.
(156)
Hvis der indføres foranstaltninger, forventes prisdykket og tabet af markedsandele at blive afbødet og EU-erhvervsgrenens salgspriser at begynde at rette sig, hvilket vil medføre en betydelig forbedring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(157)
Det er på den anden side sandsynligt, at forværringen af EU-erhvervsgrenens markedsmæssige og finansielle situation vil fortsætte, hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger. Med et sådant scenario ville EU-erhvervsgrenen tabe yderligere markedsandele, da den ikke er i stand til at følge de markedspriser, der fastsættes af dumpingimporten fra de to pågældende lande. Dette ville sandsynligvis medføre yderligere nedskæringer i produktionen og lukning af produktionsanlæg i Unionen med omfattende tab af arbejdspladser til følge.
(158)
Ud fra ovenstående faktorer konkluderes det midlertidigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger.
3. Importører
(159)
32 ikke forretningsmæssigt forbundne importører samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, jf. betragtning 31, og deres import tegnede sig for ca. 45 % af den samlede import fra de to pågældende lande. Importørerne er generelt imod indførelsen af antidumpingforanstaltninger. I de fleste tilfælde vil virkningen af foranstaltningerne dog tilsyneladende være begrænset. I mange tilfælde tegner den pågældende vare sig for en mindre del af importørens samlede forretning. Enkelte importører køber således allerede deformerbare fittings med gevind fra andre kilder, og importører, der på nuværende tidspunkt kun køber fra de to pågældende lande, kan også skifte til andre kilder, herunder EU-erhvervsgrenen. Den foreløbige konklusion er derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for importørernes interesser, hvis der indføres midlertidige foranstaltninger.
4. Brugere
(160)
Deformerbare fittings med gevind anvendes, jf. betragtning 18, hovedsagelig i gas-, vand- og varmesystemer i huse og kontorbygninger. Brugerne af de deformerbare fittings med gevind er derfor vvs-folk. Ingen bruger- eller forbrugersammenslutninger samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Værdien af de deformerbare fittings med gevind tegner sig således for en mindre del af de samlede omkostninger til vvs-installationer. Den foreløbige konklusion er derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for brugernes interesser, hvis der indføres midlertidige foranstaltninger.
(161)
Hvis man betragter den samlede indvirkning af antidumpingforanstaltningerne, lader den positive virkning på EU-erhvervsgrenen alt i alt til klart at opveje de mulige negative virkninger på de andre interessegrupper. Derfor konkluderes det midlertidigt, at antidumpingtolden ikke er i strid med Unionens interesser.
5. Konkurrenceaspekter
(162)
De interesserede parter påstod, at hvis der indføres antidumpingforanstaltninger, skabes der et duopol på EU-markedet, som vil domineres af de to største klagere, ATUSA og GF. Det skal i den forbindelse indledningsvis bemærkes, at disse to gruppers nuværende markedsandele er forholdsvis lave, i betragtning af det påståede "duopol", og udgør ca. 30 %. Dette skal sammenholdes med en markedsandel for de to pågældende lande, som udgør 52,7 %, mens importen fra andre tredjelande desuden har en markedsandel på 8,4 %. De andre EU-producenter har derudover en markedsandel på 7,5 %.
(163)
Hensigten med antidumpingforanstaltninger er desuden ikke at forbyde al import, men at genskabe redelige konkurrenceforhold. Det skal også bemærkes, at de tidligere foranstaltninger mellem 2000 og 2005 ikke satte en stopper for importen. Tværtimod eksporterede Kina større mængder i 2002, 2003 og 2004 end før indførelsen af foranstaltningerne med en antidumpingtold på 49,4 %. Samlet set indikerer det store antal aktører på EU-markedet, at risikoen for et konkurrencebegrænsende duopol på EU-markedet er begrænset.
6. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(164)
Ud fra ovenstående blev det ud fra de foreliggende oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af deformerbare fittings med gevind med oprindelse i Kina og Thailand.
H. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(165)
I betragtning af konklusionerne om dumping, deraf følgende skade, årsagssammenhæng og Unionens interesse bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at dumpingimporten fra de to pågældende lande forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.
(166)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-producenterne har befundet sig i, til ophør.
(167)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-producenterne mulighed for at dække deres produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en producent af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.
(168)
I den tidligere undersøgelse vedrørende den samme vare blev denne rimelige fortjeneste fastlagt til 7 % (9). Da EU-producenterne var i stand til at opnå lignende fortjenester i begyndelsen af den betragtede periode, er der ikke noget, der tyder på, at denne fortjenstmargen ikke længere er rimelig.
(169)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-producenter for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på 7 % til produktionsomkostningerne.
(170)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, når den solgtes af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.
2. Midlertidige foranstaltninger
(171)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af varer med oprindelse i Kina og Thailand svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(172)
I betragtning af den høje samarbejdsgrad blandt kinesiske og thailandske eksporterende producenter blev tolden for alle andre virksomheder fra begge lande fastsat til den højeste told, der skulle pålægges de virksomheder fra det givne land, der indgik i stikprøven eller havde samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Tolden for alle andre virksomheder pålægges de virksomheder, som ikke samarbejdede i undersøgelsen.
(173)
For de samarbejdsvillige ikke-stikprøveudvalgte kinesiske virksomheder i bilaget fastsættes den midlertidige told til det vejede gennemsnit af satserne for de stikprøveudvalgte virksomheder.
(174)
Der foreslås følgende midlertidige antidumpingtold:
Folkerepublikken Kina
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Toldsats
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Alle andre virksomheder
67,8 %
Thailand
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Toldsats
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Alle andre virksomheder
39,7 %
(175)
Ovenstående antidumpingforanstaltninger er midlertidigt indført i form af værditold.
(176)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre virksomheder") udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre virksomheder".
(177)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (10) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(178)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør toldsatsen for alle andre virksomheder ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i UP.
(179)
For så vidt angår Thailand, opfordres sidstnævnte virksomheder, hvis de opfylder kravene i grundforordningens artikel 11, stk. 4, andet afsnit, imidlertid til at fremsætte anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til nævnte artikel, så deres situation kan blive undersøgt individuelt.
I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(180)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i forordningen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, som for øjeblikket tariferes under KN-kode 7307 19 10 (Taric-kode 7307191010), og med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:
Land
Virksomhed
Toldsats
Taric-tillægskode
Folkerepublik-ken Kina
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Alle andre virksomheder
67,8 %
B999
Thailand
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Alle andre virksomheder
39,7 %
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. november 2012.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1071/2012,
annettu 14 päivänä marraskuuta 2012,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien muokattavaksi soveltuvasta valuraudasta valmistettujen, putkien kierteitettyjen valettujen liitos- ja muiden osien tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Vireillepano
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä16 päivänä helmikuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Thaimaasta ja Indonesiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien muokattavaksi soveltuvasta valuraudasta valmistettujen, putkien kierteitettyjen valettujen liitos- ja muiden osien tuonnissa unioniin.
(2)
Menettely pantiin vireille, kun valmistajien etuja valvova Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings, of Malleable Cast Iron of the European Union, jäljempänä ’valituksen esittäjä’, joka edustaa tuottajia, joiden tuotanto muodostaa yli 50 prosenttia muokattavaksi soveltuvasta valuraudasta valmistettujen, putkien kierteitettyjen valettujen liitos- ja muiden osien, jäljempänä ’kierteitetyt tempervalurautaiset liitos- ja muut osat’, kokonaistuotannosta unionissa, esitti 3 päivänä tammikuuta 2012 valituksen. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanemiseksi.
2. Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijälle, unionin tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille, käyttäjille ja vientiä harjoittavien maiden edustajille. Komissio ilmoitti myös tuottajille Argentiinassa, koska sitä harkittiin mahdolliseksi vertailumaaksi. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Koska Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia, unionin tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia oli runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia, unionin tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot kierteitettyihin tempervalurautaisiin liitos- ja muihin osiin (sellaisena kuin se määritellään jäljempänä olevassa B jaksossa) liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2011 väliseltä ajalta. Otantamenetelmää ei harkittu vientiä harjoittavien tuottajien osalta kahdessa muussa asianomaisessa maassa eli Thaimaassa ja Indonesiassa.
(6)
Jotta Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille. Kaksi yritystä pyysi markkinatalouskohtelua perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla ja neljä yritystä yksilöllistä kohtelua perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan nojalla.
(7)
Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista asianomaisille Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille ja valituksen tekijälle. Niille annettiin myös tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti.
(8)
Kuten johdanto-osan 29 kappaleessa selitetään, kuusi unionin tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella otokseen kolme unionin tuottajaa niiden myyntimäärän perusteella.
(9)
Kuten johdanto-osan 31 kappaleessa selitetään, 33 etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Kyseisiltä osapuolilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen yhdeksän tuojaa suurimman unioniin tuontimäärän ja maantieteellisen sijainnin mukaan. Koska yksi tuoja ei vastannut kyselyyn, lopulliseen otokseen kuuluivat jäljelle jääneet kahdeksan tuojaa.
(10)
Kuten johdanto-osan 30 kappaleessa selitetään, 12 Kiinassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi kyseisiltä osapuolilta saatujen tietojen perusteella otoksen, johon kuului kolme Kiinassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden vientimäärä unioniin oli suurin.
(11)
Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille kolmelle unionin tuottajalle, otokseen valituille kolmelle Kiinassa toimivalle vientiä harjoittavalle tuottajalle, kolmelle thaimaalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, kolmelle indonesialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, otokseen valituille yhdeksälle etuyhteydettömälle tuojalle ja seitsemälle käyttäjälle.
(12)
Vastaukset kyselylomakkeisiin saatiin kolmelta otokseen valitulta unionin tuottajalta, kolmelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, kahdelta thaimaalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, yhdeltä indonesialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja kahdeksalta etuyhteydettömältä tuojalta. Yksikään käyttäjä ei vastannut kyselylomakkeeseen.
(13)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Espanja
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgaria
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Itävalta
b)
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, Kiina
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, Kiina
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, Kiina
c)
Thaimaassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thaimaa
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thaimaa
d)
Indonesiassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonesia
e)
Etuyhteydettömät tuojat unionissa
-
Crane Limited, Ipswich, Yhdistynyt kuningaskunta
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Saksa
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Saksa
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Alankomaat
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Italia
(14)
Niille Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, vahvistettiin normaaliarvo vertailumaana olevaa Intiaa koskevien tietojen perusteella, mistä syystä seuraavan yrityksen toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti tässä tarkoituksessa:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Intia
3. Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(15)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2011 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden vuodesta 2008 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(16)
Vireillepanoilmoituksessa määritelty tarkasteltavana oleva tuote on muokattavaksi soveltuvasta valuraudasta valmistetut, putkien kierteitetyt valetut liitos- ja muut osat, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodiin ex 7307 19 10.
(17)
Tärkeimmät tuotantopanosraaka-aineet ovat metalliromu, koksi/sähkö, hiekka (kaavausta varten) ja sinkki (galvanointia varten). Valmistusprosessissa sulatetaan ensimmäiseksi metalliromu kupoliuuneissa. Tätä seuraa kaavaus ja valu eri muotoihin, jotka erotellaan sen jälkeen toisistaan. Tuotteiden on käytävä läpi pitkä hehkutusprosessi, jolla varmistetaan riittävä taottavuus, kun tuotteita käytetään sovelluksissa, joissa edellytetään esimerkiksi iskun- ja tärinänkestävyyttä ja nopeiden lämpötilanmuutosten sietokykyä. Liitos- ja muut osat voidaan myöhemmin galvanoida, jos se on tarpeen. Tämän jälkeen tuotteet kierteitetään.
(18)
Kierteitettyjä tempervalurautaisia liitos- ja muita osia käytetään yhdistämään kaksi tai useampia putkia, yhdistämään putki laitteeseen, vaihtamaan nestevirtauksen suunta tai sulkemaan putki. Kierteitettyjä tempervalurautaisia liitos- ja muita osia käytetään pääasiassa asuinrakennusten ja muiden rakennusten kaasu-, vesi- ja lämmitysjärjestelmissä. Niitä käytetään myös öljynjalostamojen putkijärjestelmissä. Tempervalurautaisia liitos- ja muita osia on saatavissa eri muodoissa, joista yleisimpiä ovat 90 asteen kulmakappaleet, T-yhteet, liitoskappaleet, ristiyhteet ja liittimet. Niitä valmistetaan sekä mustina (ei-galvanoidut) että galvanoituina.
2. Samankaltainen tuote
(19)
Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Kiinan, Thaimaan ja Indonesian kotimarkkinoilla ja vertailumaana toimineen Intian kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä tuotteilla samoin kuin unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä tuotteilla havaittiin olevan samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina, jäljempänä ’samankaltainen tuote’.
(20)
Tuotteen määritelmän osalta on esitetty useita väitteitä, joista useimmat ovat tuojilta mutta myös yhden jäsenvaltioiden viranomaisilta. Väitteet käsitellään seuraavassa yksitellen.
(21)
Eräs tuoja väitti, että "sähkögalvanoidut liitos- ja muut osat” olisi jätettävä kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien määritelmän ulkopuolelle. Väitteen mukaan sähkögalvanoitujen liitos- ja muiden osien tuotannossa tarvitaan kierteittämisen jälkeen lisätoimenpiteitä, kuten pesua ja sähköistä lisägalvanointia. Tämä parantaa kieltämättä laatua monin tavoin ja antaa etua tavanomaisiin liitos- ja muihin osiin nähden. On kuitenkin selvää, että sähkögalvanoidut liitos- ja muut osat ovat täysin vaihdettavissa tavanomaisten liitos- ja muiden osien kanssa, ja sen vuoksi niillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet. Niitä pidetään tämän vuoksi tarkasteltavana olevana tuotteena.
(22)
Sama tuoja tuo puserrusliitinten runkoja, jotka kootaan vielä yhteen muiden osien kanssa, jolloin lopputuotteena saadaan puristusliittimiä. Tämän vuoksi on pohdittu, kuuluvatko puristusliitinten rungot tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään. Vaikka nämä rungot näyttävät liitososalta ja ne ovat kierteitettyjä, niitä ei voida käyttää sellaisenaan putkien liittämiseen toisiinsa - ne on koottava ensin, ja putket voidaan liittää vasta kokoonpannulla liitososalla. Ne ovat kalliimpia, mutta vaihdettavissa muiden kierteitettyjen liitos- ja muiden osien kanssa, koska niitä käytetään myös putkien liittämiseen, vaikkakin pääasiassa korjaustöissä eikä niinkään uusia laitteita asennettaessa. Tästä syystä päätellään alustavasti, että puristusliittimet ja niiden rungot kuuluvat tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään.
(23)
Jotkin osapuolet väittivät, ettei unionin valmistamia ja myymiä tempervalurautaisia liitos- ja muita osia voida pitää vertailukelpoisina viejämaissa valmistettujen ja unioniin tuotujen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien kanssa sillä perusteella, että unionissa tuotetuissa osissa käytettävä materiaali on yleensä valkoydinvalurautaa ja vientiosissa taasen mustaydinvalurautaa.
(24)
Kuten neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1784/2000 (3) jo todettiin samasta tuotteesta, tutkimus on alustavasti osoittanut, ettei valko- ja mustaydinvalurautaisten liitososien tuotekuvissa ole eroja, sillä hiilipitoisuutta lukuun ottamatta ne ovat ominaisuuksiltaan hyvin samankaltaisia, niillä on samat käyttötarkoitukset ja ne voivat siten yleensä korvata toisensa. Tätä osoittaa se seikka, että tuojat/kauppiaat, jotka hankkivat sekä mustaydinvalurautaisia liitos- ja muita osia asianomaisista maista että unionin tuotannonalan tuottamia valkoydinvalurautaisia liitos- ja muita osia, myyvät niitä käyttäjille tekemättä eroa käytettyjen materiaalien välillä. Myöskään tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät eivät tutkimuksen mukaan tee merkittävässä määrin eroa valko- ja mustaydinvalurautaisten liitos- ja muiden osien välillä.
(25)
Tähän viittaa lisäksi se seikka, että sekä valko- että mustaydinvalurautaiset liitos- ja muut osat sisältyvät eurooppalaiseen standardiin EN 10242 ja kansainväliseen standardiin ISO 49, joissa määrätään tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien rakennetta ja käyttöä koskevista edellytyksistä. Käytettävän materiaalin laaduksi kelpaa sekä valko- että mustaydinvalurauta.
(26)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuottajien valmistamia ja myymiä valkoydinvalurautaisia liitos- ja muita osia olisi pidettävä samankaltaisena tuotteena asianomaisissa viejämaissa tuotettujen ja unioniin vietyjen mustaydinvalurautaisten liitos- ja muiden osien kanssa.
(27)
Yksi tuoja tuo vähäisiä määriä viimeistelemättömiä liitos- ja muita osia, jotka ovat kierteittämättömiä. Tuoja kierteittää ne myöhemmin. Koska maahantuodut tavarat ovat kierteittämättömiä, niitä ei pidetä tarkasteltavana olevana tuotteena.
(28)
Yhden jäsenvaltion viranomaiset huomauttivat, että yhdistetyn nimikkeistön selityksissä (4) ilmaisu "muokattavaksi soveltuvaa valurautaa” sisältää pallografiittivaluraudan (sama kuin pallografiittirauta). Vaikka yksikään asianomainen osapuoli ei ilmoittanut tutkimusajanjakson aikana myyneensä pallografiittiraudasta tehtyjä kierteitettyjä liitos- ja muita osia, tämä on näytön mukaan kuitenkin mahdollista. Koska näillä liitos- ja muilla osilla on samat fyysiset perusominaisuudet kuin tarkasteltavina olevilla kierteitetyillä tempervalurautaisilla liitos- ja muilla osilla, katsotaan asianmukaiseksi täsmentää, että pallografiittirautatuotteet kuuluvat menettelyn ja toimenpiteiden soveltamisalaan.
C. OTANTA
1. Unionin tuottajia koskeva otanta
(29)
Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien suurimpaan edustavaan unioniin suuntautuneen viennin määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Valittu otos koostuu kolmesta kahteen yritysryhmään kuuluvasta tuottajasta, joiden kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien myynnin osuus etuyhteydettömille asiakkaille unionissa oli 81 prosenttia kuudesta unionin samankaltaisen tuotteen tunnetusta tuottajasta. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kuultiin kaikkia unionin tuottajia ja valituksen tekijää, ja kaikkia asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään huomatuksensa ehdotetusta otoksesta. Otoksen valinnasta ei esitetty yhtään huomautusta.
2. Kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(30)
Perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti komission valitsema otos perustui suurimpaan edustavaan vientimäärään, jota voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Kaksitoista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden osuus oli 51 prosenttia Kiinan viennistä unioniin tutkimusajanjakson aikana, toimitti vireillepanoilmoituksen liitteessä A pyydetyt otantaa koskevat tiedot. Valittuun otokseen kuului kolme yritystä, joiden osuus yhteistyössä toimineiden osapuolten vientimäärästä Kiinasta unioniin oli 88 prosenttia. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja Kiinan viranomaisia kuultiin. Otoksen valinnasta ei esitetty yhtään huomautusta.
3. Etuyhteydettömiä tuojia koskeva otanta
(31)
Perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti komission valitsema otos perustui suurimpaan edustavaan unioniin suuntautuvan tuonnin määrään, jota voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa, ja yritysten maantieteelliseen sijaintiin. Yhteensä 33 etuyhteydetöntä tuojaa toimitti vireillepanoilmoituksen liitteessä B pyydetyt otantaa koskevat tiedot. Alkuperäiseen otokseen valittiin viidestä jäsenvaltiosta kuusi tuojaa, joiden osuus yhteistyötä tehneiden tuojien kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien tuonnissa unioniin oli 59 prosenttia. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tuojia on kuultu. Huomautusten jälkeen otokseen lisättiin kolme muuta yritystä, jolloin lopulliseen otokseen valittiin kuudesta jäsenvaltiosta yhdeksän tuojaa, joiden osuus yhteistyötä tehneiden tuojien kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien tuonnissa unioniin oli 67 prosenttia. Laajennetusta otoksesta ei esitetty muita huomautuksia. Koska yksi tuoja ei vastannut kyselyyn, lopulliseen otokseen kuuluivat jäljelle jääneet kahdeksan tuojaa.
D. POLKUMYYNTI
1. Kiinan kansantasavalta
1.1. Markkinatalouskohtelu
(32)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla normaaliarvo määritetään Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa 2 artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niille tuottajille, joiden todettiin täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.
(33)
Kyseiset perusteet, jotka ovat pelkästään viitteellisiä, ovat lyhyesti seuraavat:
1.
liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinaedellytysten perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa;
2.
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan;
3.
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
4.
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden; sekä
5.
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(34)
Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa.
(35)
Komissio hankki kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelua koskevissa hakemuksissa annetut tiedot asianomaisten yritysten toimitiloissa.
(36)
Tarkistuksessa kävi ilmi, ettei kumpikaan markkinatalouskohtelua pyytänyt vientiä harjoittava tuottaja täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia.
(37)
Kummankaan viejän tarkastetut tilinpäätökset eivät ole kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisia, ja toisen viejän tarkastetut tilinpäätökset olivat vielä epätäydellisiä, koska niihin ei sisältynyt rahavirtalaskelmaa. Näin ollen on selvää, etteivät ne täytä vaatimusta 2.
(38)
Toinen viejä ei pystynyt osoittamaan, että sille yksityistämisen aikana siirretty pääoma oli arvioitu asianmukaisesti, ja toinen viejä sai valtion etuuksista lähinnä edullisen tuloverokannan muodossa. Näin ollen ne eivät täytä vaatimusta 3.
(39)
Toinen yritys, joka pyysi markkinatalouskohtelua, esitti huomautuksia ilmoituksen johdosta. Se ei kiistänyt mitään ilmoitukseen sisältyviä tosiseikkoja, vaan kiinnitti huomautuksissaan huomiota kolmeen pääseikkaan.
(40)
Ensinnäkin yritys väitti, että markkinatalouskohtelu määriteltiin laittomasti, koska määrittely tapahtui lähes kaksi kuukautta säädetyn määräajan jälkeen. Tässä yhteydessä on syytä mainita, että viivästys johtui lähinnä siitä, ettei markkinatalouskohtelun tarkastusta voitu tehdä aikaisemmassa vaiheessa, koska kiinalaiset viejät eivät olleet tuolloin käytettävissä. On syytä korostaa, ettei määrittämisen ajoituksella ollut mitään vaikutusta lopputulokseen.
(41)
Toiseksi yritys väitti, että tarkastetut tilinpäätökset todettiin sääntöjenvastaisiksi pelkästään muodollisin perustein. Lisäksi väitettiin, että ”tilinpäätöskäytännöt, jotka eivät ole täysin virallisesti IAS:n mukaisia, eivät ole ristiriidassa markkinatalouskohtelun vaatimuksen 2 kanssa, jolleivät ne ole vaikuttaneet yrityksen taloudelliseen tulokseen”. Tältä osin on syytä huomata, ettei vaatimus 2 liity mitenkään yrityksen taloudelliseen tulokseen. Tästä syystä väite on perusteeton. Ratkaiseva vaatimus ”kirjanpidosta, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti” on todellakin muodollinen vaatimus. On kuitenkin syytä mainita, että kaikki rikkomukset olivat luonteeltaan merkittäviä, joko niihin liittyvien määrien suuruuden tai rikkomuksen merkityksen johdosta (eli pakollista analyysiä ei yksinkertaisesti tehty).
(42)
Lopuksi väitettiin, ettei edullisen tuloverokannan muodossa saatuja etuja ole ennen käytetty syynä markkinatalouskohtelun epäämiselle. Tältä osin huomautetaan, että kukin tapaus arvioidaan sen omien seikkojen perusteella. Markkinatalouskohtelua koskevan vaatimuksen 3 osalta on arvioitava, kohdistuuko kiinalaisiin viejiin merkittäviä vääristymiä, jotka ovat siirtyneet aiemmasta keskusjohtoisesta markkinatalousjärjestelmästä. Tällaisen siirron katsotaan tapahtuneen valtiollisten etuuksien kohdalla, joita myönnettiin lähinnä edullisen verokannan muodossa. Kiinalaisen viejän esiin tuomia yleisiä huomautuksia ei siten ollut perusteltu riittävästi.
(43)
Päätelmänä voidaan todeta, ettei ole osoitettu, että kumpikaan vientiä harjoittavista tuottajista olisi täyttänyt markkinatalouskohtelua koskevat vaatimukset 2 ja 3. Tämän vuoksi markkinatalouskohtelua ei voida myöntää kyseisille yrityksille.
1.2. Yksilöllinen kohtelu
(44)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen säännöksen soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut perusteet.
(45)
Kyseiset perusteet, jotka ovat pelkästään viitteellisiä, ovat lyhyesti seuraavat:
1.
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;
2.
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti
3.
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa. Hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta
4.
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan sekä
5.
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(46)
Ne vientiä harjoittavat tuottajat, jotka eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun vaatimuksia, sekä kolmas otokseen valittu tuottaja pyysivät yksilöllistä kohtelua. Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että kaikki otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat täyttivät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaiset perusteet ja niille voitiin siksi myöntää yksilöllinen kohtelu.
1.3. Vertailumaa
(47)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on määritettävä markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettujen hintojen tai laskennallisen arvon perusteella.
(48)
Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Argentiinaa vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(49)
Useat viejät ja tuojat ovat esittäneet huomautuksia vertailumaan valinnasta väittäen, ettei Argentiina olisi soveltuva vertailumaa, koska kotimainen kilpailu on Argentiinassa heikkoa ja sen vuoksi hintataso maan kotimarkkinoilla on korkea. Itse asiassa onkin viitteitä siitä, että Argentiinan markkinat jakautuvat suurelta osin kolmen kotimaisen tuottajan kesken. Argentiinan tilastojen mukaan tuonti Argentiinan markkinoille ovat hyvin vähäistä, koska perinteisesti suurimmilta ulkomaisilta toimittajilta, Brasilialta ja Kiinalta, peritään korkeita polkumyyntitulleja.
(50)
Samat viejät ja tuojat ehdottivat soveltuvimmiksi vertailumaiksi Thaimaata, Intiaa ja Indonesiaa. Asianomaisten osapuolten huomautukset huomioon ottaen pyrittiin yhteistyöhön Argentiinassa ja Intiassa toimivien tuottajien kanssa, ja lopuksi yksi argentiinalainen ja yksi intialainen tuottaja suostuivat toimimaan yhteistyössä.
(51)
Näiden vastausten analyysi osoitti, että ainoan yhteistyössä toimineen argentiinalaisen tuottajan ilmoittamat kotimarkkinahinnat olivat todellakin erittäin korkeat, huomattavasti korkeammat kuin otokseen kuuluneiden unionin tuottajien myyntihinnat ja niiden vahinkoa aiheuttamaton hinta.
(52)
Toisaalta kävi ilmi, että Intian markkinoilla on paljon kilpailua, sillä tuottajia arvioidaan olevan 300. Tästä syystä yhteistyössä toimineen intialaisen viejän ilmoittamia kotimarkkinahintoja voidaan pitää kohtuullisina.
(53)
Thaimaa ja Indonesia ovat mukana samassa tutkimuksessa, mutta hyvin harva tuottaja toimii molemmissa maissa, mikä tekee niiden kotimarkkinoista vähemmän kilpailtuja Intiaan verrattuna. Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Intia on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti sopiva vertailumaa.
1.4. Normaaliarvo
(54)
Koska yhdellekään otokseen valitulle kiinalaiselle viejälle ei myönnetty markkinatalouskohtelua, määritettiin normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan nojalla käyttäen Intiaa markkinataloutta toteuttavana kolmantena maana.
(55)
Ensin selvitettiin kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko vertailumaan kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien tuottajan kotimaisen myynnin kokonaismäärä edustavaa, toisin sanoen oliko tämän myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia kunkin vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä tutkimusajanjaksolla. Kolmesta otokseen valitusta vientiä harjoittavasta tuottajasta tämä päti kahteen.
(56)
Tämän jälkeen yksilöitiin ne yritysten kotimarkkinoillaan myymät tarkasteltavana olevan tuotteen lajit, joiden osalta vertailumaan tuottaja oli edustava kotimarkkinoiden kokonaismyynnin perusteella, jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt lajit tai suoraan niihin verrattavissa.
(57)
Jokaisen vertailumaan tuottajan kotimarkkinoillaan myymän sellaisen tuotelajin osalta, jonka todettiin olevan suoraan verrattavissa kierteitettyihin tempervalurautaisiin liitos- ja muihin osiin, joita vientiä harjoittavat tuottajat vievät unioniin myytäväksi, määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia vientiä harjoittavan tuottajan unioniin vietäväksi myymän vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.
(58)
Tämän jälkeen komissio tutki vertailumaan tuottajan kohdalla, voidaanko tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin sellaisen tuotelajin myynnin, jonka kotimarkkinamyynti oli edustavaa, katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.
(59)
Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin kyseisen tuotelajin tutkimusajanjaksolla tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona.
(60)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai kun kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin yksinomaan kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.
(61)
Jos kaikkia tuotelajeja myytiin tappiolla, niiden myynnin ei katsottu tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä.
(62)
Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, muodostettiin laskennallinen normaaliarvo.
(63)
Laskennallinen normaaliarvo muodostettiin lisäämällä ainoan yhteistyössä toimineen vertailumaan tuottajan keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksona sen samankaltaisen tuotteen myyntiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä liittyvät myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä painotettu keskimääräinen voitto tutkimusajanjaksona. Sellaisten tuotelajien osalta, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, laskennallisen normaaliarvon muodostamiseen käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin painotettua keskimääräistä voittoa ja siihen liittyviä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Tuotantokustannuksia sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja laskennallisten normaaliarvojen muodostamiseen.
1.5. Vientihinta
(64)
Koska kaikille otokseen valituille tuottajille myönnettiin yksilöllinen kohtelu ja tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuva vienti tapahtui suoraan unionin riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
1.6. Vertailu
(65)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(66)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
(67)
Oikaisuja tehtiin fyysisten ominaisuuksien, välillisten verojen, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden ja pankkimaksujen perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö.
1.7. Polkumyyntimarginaalit
(68)
Otokseen valittujen yritysten tapauksessa kunkin vertailumaalle vahvistetun samankaltaisen tarkasteltavana olevan tuotteen lajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdassa säädetään.
(69)
Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnoista, ja ne ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Tämä marginaali laskettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen marginaalien perusteella.
(71)
Tällä perusteella yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettu polkumyyntimarginaali vahvistettiin alustavasti 42,3 prosentin tasolle.
(72)
Kaikkien muiden Kiinassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalit määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten määriteltiin ensin yhteistyön taso vertaamalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamia unioniin suuntautuvan viennin määriä Eurostatin vastaaviin tuontitilastoihin.
(73)
Koska yhteistyö kattoi oli yli 50 prosenttia Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä ja toimialaa voidaan pitää pirstoutuneena, sillä Kiinassa on suuri määrä vientiä harjoittavia tuottajia, yhteistyössä toimimisen astetta voidaan pitää korkeana. Koska ei ollut mitään syytä uskoa, että yksikään vientiä harjoittava tuottaja olisi tarkoituksellisesti kieltäytynyt yhteistyöstä, jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin sen otokseen valitun yrityksen tasolle, jolla oli korkein polkumyyntimarginaali. Tätä pidettiin sopivana, koska ei ollut viitteitä siitä, että yhteistyöstä kieltäytyneet yritykset olisivat harjoittaneet polkumyyntiä vähäisemmässä määrin, ja jotta mahdollisten toimenpiteiden tehokkuus voitiin varmistaa.
(74)
Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnoista, ja ne ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
42,3 %
Kaikki muut yritykset
67,8 %
2. Thaimaa ja Indonesia
2.1. Normaaliarvo
(75)
Komissio selvitti ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko niiden samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla edustavaa, eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään viisi prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärästä. Tutkimuksessa kävi ilmi, että samankaltaisen tuotteen myynti kotimarkkinoilla oli edustavaa kaikkien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta Thaimaassa ja Indonesiassa.
(76)
Tämän jälkeen komissio yksilöi niiden yritysten, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa, sellaiset kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäväksi myydyt lajit tai niitä läheisesti muistuttavia.
(77)
Seuraavaksi määritettiin samankaltaisen tuotteen kunkin sellaisen tuotelajin osalta, jota vientiä harjoittavat tuottajat myivät kotimarkkinoillaan ja jonka oli todettu olevan verrattavissa tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin vietäväksi myytyyn lajiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia unioniin vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.
(78)
Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin, jonka kotimarkkinamyynti oli edustavaa, kotimarkkinamyyntiä pitää perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan myynnin osuus tutkimusajanjaksolla.
(79)
Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään yksikkökustannusten tasoinen, tuotelajikohtaisen normaaliarvon perustana käytettiin kyseisen tuotelajin kaikkien kotimarkkinamyyntihintojen painotettua keskiarvoa.
(80)
Kun tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai kun kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin yksinomaan kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskihinta.
(81)
Jos kaikkia tuotelajeja myytiin tappiolla, niiden myynnin ei katsottu tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä.
(82)
Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, muodostettiin laskennallinen normaaliarvo.
(83)
Laskennallinen normaaliarvo muodostettiin lisäämällä yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräisiin valmistuskustannuksiin tutkimusajanjaksona niiden samankaltaisen tuotteen myyntiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä liittyvät myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä painotettu keskimääräinen voitto tutkimusajanjaksona. Sellaisten tuotelajien osalta, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, laskennallisen normaaliarvon muodostamiseen käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin painotettua keskimääräistä voittoa ja siihen liittyviä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia.
2.2. Vientihinta
(84)
Koska kaikki yhteistyössä toimineiden thaimaalaisten ja intialaisten viejien tarkasteltavana olevan tuotteen vienti tapahtui suoraan unionin riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
2.3. Vertailu
(85)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(86)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
(87)
Oikaisuja tehtiin kaupan portaan, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden ja pankkimaksujen perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö.
2.4. Polkumyyntimarginaalit
a) Thaimaa
(88)
Otokseen valittujen kahden Thaimaassa toimivan yrityksen kunkin samankaltaisen tuotteen tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(89)
Kun otetaan huomioon, että yhteistyöhön osallistumisen taso oli korkea (molempien yhteistyössä toimineiden thaimaalaisten yritysten viennin osuus oli enemmän kuin 80 prosenttia koko Thaimaasta unioniin suuntautuvasta viennistä tutkimusajanjaksolla), kaikkien muiden thaimaalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali vahvistettiin kahden yhteistyössä toimineen yrityksen korkeimman polkumyyntimarginaalin tasolle.
(90)
Thaimaalaisten yritysten väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnoista, ja ne ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Kaikki muut yritykset
50,7 %
b) Indonesia
(91)
Ainoan yhteistyössä toimineen yrityksen samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(92)
Kun otetaan huomioon, että yhteistyöhön osallistumisen taso oli korkea (ainoan yhteistyössä toimineen indonesialaisen yrityksen viennin osuus oli enemmän kuin 80 prosenttia koko Indonesiasta unioniin suuntautuvasta viennistä tutkimusajanjaksolla), kaikkien muiden indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali vahvistettiin yhteistyössä toimineen yrityksen polkumyyntimarginaalin tasolle.
(93)
Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnoista, ja ne ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Kaikki muut yritykset
11,0 %
E. VAHINKO
1. Unionin tuotanto
(94)
Tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti kuusi tuottajaa unionissa. Kuten johdanto-osan 29 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kaksi unionin tuottajien ryhmää, jotka muodostuivat kolmesta unionin tuottajasta ja joiden osuus oli 81 prosenttia samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta.
2. Unionin tuotannonalan määritelmä
(95)
Kaikkien kuuden samankaltaista tuotetta valmistavan tuottajan katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti unionin tuotannonalan, ja sen vuoksi niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
3. Unionin kulutus
(96)
Unionin kulutus määritettiin tutkimustulosten mukaan mukautetun unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän ja Eurostatin ilmoittaman tuontimäärän perusteella.
(97)
Unionin kulutus väheni merkittävästi eli 21 prosenttia vuosien 2008 ja 2009 välillä, minkä jälkeen se kasvoi 12 prosenttiyksikköä eli jäi 9 prosenttia alemmalle tasolle kuin tarkastelujakson alussa.
Unionin kulutus (tonnia)
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Unionin kulutus
72 231
57 398
59 190
65 460
Indeksi
100
79
82
91
Lähde:
Valituksessa olleet tiedot, Eurostat ja kyselylomakevastaukset
4. Tuonti asianomaisista maista
4.1. Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi
(98)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko tiettyjen asianomaisista maista peräisin olevien kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien tuontia arvioitava kumulatiivisesti.
(99)
Kustakin asianomaisesta maasta tulevalle tuonnille vahvistettu polkumyyntimarginaali oli perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi (katso johdanto-osan kappaleet 74, 90 ja 93).
(100)
Polkumyynnillä Indonesiasta tapahtuvan tuonnin määrästä todettiin, että sen osuus oli ainoastaan noin 2,5 prosenttia kaikesta samankaltaisen tuotteen tuonnista unioniin tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen voidaan katsoa, ettei se ole aiheuttanut perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tai WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen (5) määräyksissä tarkoitettua merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.
(101)
Samalla tutkimuksessa vahvistettiin tässä alustavassa vaiheessa, että suurin osa tuonnista Indonesiasta on mahdollisesti ilmoitettu väärällä CN-koodilla eli koodilla 7307 99 10 eikä koodilla 7307 19 10, johon yleensä luokitellaan putkien liitos- ja muut osat, muokattavaksi soveltuvaa valurautaa. Kaikki tai ainakin suuri osa tuonnista, joka on mahdollisesti ilmoitettu väärin, sisältyy kuitenkin jo edellisessä johdanto-osan kappaleessa mainittuun 2,5 prosentin osuuteen.
(102)
Edellä esitetyn perusteella päätettiin alustavasti, ettei kyseistä tuontia kumuloida Thaimaasta ja Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa.
(103)
Kiinasta ja Thaimaasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määriä ei voida pitää vähäisinä, koska niiden markkinaosuus oli 5,4 prosenttia (Thaimaa) ja 47,3 prosenttia (Kiina) tutkimusajanjakson aikana.
(104)
Kumulatiivinen arviointi katsottiin alustavasti asianmukaiseksi ottaen huomioon vastaavat kilpailuolosuhteet näistä kahdesta maasta peräisin olevan tuonnin ja samankaltaisen unionin tuotteen välillä eli samojen myyntikanavien kautta ja samoille asiakasryhmille. Itse asiassa useissa tapauksissa osoitettiin, että Kiinasta ja Thaimaasta tuotuja tuotteita myytiin samojen jakelijoiden kautta.
(105)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan alustavasti, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyivät ja että Thaimaasta ja Kiinasta peräisin olevaa tuontia olisi tarkasteltava kumulatiivisesti. Siihen viitataan tässä ilmaisulla "kahdesta asianomaisesta maasta tapahtuva tuonti".
4.2. Kahdesta asianomaisesta maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(106)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä kahdesta asianomaisesta maasta unionin markkinoille kasvoi tarkastelujakson aikana 15 prosenttia. Vaikka tuonti väheni aluksi 16 prosenttia vuodesta 2008 vuoteen 2009 johdanto-osan 97 kohdassa mainitun kulutuksen vähenemisen vuoksi, se kasvoi myöhemmin huomattavasti 31 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksoon asti.
Unionin tuonnin määrä (tonnia)
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kiina
26 188
22 413
22 065
30 786
Indeksi
100
86
84
118
Thaimaa
3 723
2 681
3 331
3 485
Indeksi
100
72
89
94
Kaksi asianomaista maata
29 911
25 094
25 396
34 271
Indeksi
100
84
85
115
Lähde:
Eurostat ja tutkimuksen päätelmät
(107)
Polkumyynnillä kahdesta asianomaisesta maasta tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi 11 prosenttiyksikköä 41,7 prosentista 52 prosenttiin tarkastelujakson aikana. Markkinaosuuden kasvu tapahtui ennen kaikkea vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kysynnän elpyessä.
Unionin markkinaosuus
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kiina
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Indeksi
100
108
103
129
Thaimaa
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Indeksi
100
91
110
103
Kaksi asianomaista maata
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Indeksi
100
106
104
126
Lähde:
Valituksessa olleet tiedot, Eurostat ja kyselylomakevastaukset
4.3. Kahdesta asianomaisesta maasta tapahtuneen tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
a) Hintojen kehitys
(108)
Seuraavassa taulukossa esitetään Eurostatin tietojen perusteella kahdesta asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskihinta unionin rajalla tullaamattomana. Tarkastelujaksolla tuonnin keskimääräinen hinta kahdesta asianomaisesta kahdesta maasta kasvoi jatkuvasti yhteensä 14 prosenttia.
Tuontihinnat (euroa/tonni)
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kiina
1 428
1 557
1 631
1 676
Indeksi
100
109
114
117
Thaimaa
2 126
2 208
2 036
2 148
Indeksi
100
104
96
101
Kaksi asianomaista maata
1 515
1 626
1 679
1 721
Indeksi
100
107
111
114
Lähde:
Eurostat
b) Hintojen alittavuus
(109)
Vientiä harjoittavien tuottajien ja otokseen valittujen unionin tuottajien myyntihintoja unionissa vertailtiin keskenään tuotelajikohtaisesti. Tätä varten otokseen valittujen unionin tuottajien hintoja etuyhteydettömille asiakkaille vertailtiin otokseen valittujen kahden asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien hintoihin. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa kaupan portaan erojen (erityisesti OEM-myynnissä) ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(110)
Vertailusta kävi ilmi, että Thaimaasta ja Kiinasta peräisin olevia tarkasteltavana olevia tuontituotteita myytiin tutkimusajanjakson aikana unionissa hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat 25-55 prosentilla (ilmaistuna prosentteina unionin tuotannonalan hinnoista).
5. Unionin tuotannonalan tilanne
(111)
Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. Seuraavassa esitettävät tiedot liittyvät tuotanto-, tuotantokapasiteetti- ja kapasiteetin käyttöaste- sekä myynti- ja markkinaosuustietojen osalta kaikkiin unionin tuottajiin ja muiden indikaattorien osalta otokseen valittuihin unionin tuottajiin. Koska otos koostui vain kahdesta tuottajien ryhmästä, otokseen valittuihin tuottajiin perustuvia indikaattoreita koskevissa taulukoissa ei luottamuksellisuussyistä voitu paljastaa todellisia aggregoituja tietoja; sen sijaan esitetään vain indeksit, jotta voidaan osoittaa kyseisten indikaattoreiden suuntaus.
5.1. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(112)
Unionin tuotantomäärät putosivat jyrkästi 39 prosenttia vuosien 2008 ja 2009 välillä, ja sen jälkeen ne laskivat hieman jo alhaisesta tasostaan, vaikka kulutus kasvoi 12 prosenttiyksikköä seuraavina vuosina, kuten johdanto-osan 97 kappaleessa todetaan.
Unionin tuotantomäärä (tonnia)
Kaikki tuottajat
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Unionin kulutus
55 726
33 780
32 303
32 646
Indeksi
100
61
58
59
Lähde:
Valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
(113)
Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti väheni tarkastelujakson aikana 21 prosenttia, lähinnä vuosien 2008 ja 2009 välillä. Tärkein syy tuotantokapasiteetin vähenemiseen oli se, että kolme unionin tuottajaa lopetti toimintansa tarkastelujakson aikana.
Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti (tonnia)
Kaikki tuottajat
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti
90 400
75 440
71 440
71 440
Indeksi
100
83
79
79
Lähde:
Valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
(114)
Tuotantokapasiteetin vähenemisestä huolimatta unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste pieneni 26 prosenttia, lähinnä vuosien 2008 ja 2009 välillä.
Unionin tuotantokapasiteetin käyttöaste
Kaikki tuottajat
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetin käyttö
62 %
45 %
45 %
46 %
Indeksi
100
73
73
74
Lähde:
Valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
5.2. Varastot
(115)
Varastot vähenivät 23 prosenttia tarkastelujakson aikana, samaan tahtiin kuin unionin tuotannonalan myynti ja tuotantomäärät vähenivät.
Varastot (tonnia)
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
91
75
77
Lähde:
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien kyselylomakevastaukset
5.3. Myyntimäärä ja markkinaosuus
(116)
Kaikkien unionin tuottajien myyntimäärä unionin markkinoilla väheni merkittävästi 25 prosenttia vuosien 2008 ja 2009 välillä, koska kysyntä väheni. Vuoden 2009 jälkeen kysyntä unionissa kasvoi kuitenkin huomattavasti, kuten johdanto-osan 97 kappaleessa mainitaan, mutta unionin myynti säilyi vuoden 2009 alhaisella tasolla tarkastelujakson loppuun saakka.
Unionin myyntimäärä (tonnia)
Kaikki tuottajat
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Unionin myynti
34 210
25 702
26 717
25 333
Indeksi
100
75
78
74
Lähde:
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien kyselylomakevastaukset
(117)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui jatkuvaan tahtiin 9 prosenttiyksikköä eli 18 prosenttia tarkastelujaksolla, kun taas polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi 11 prosenttiyksikköä saman jakson aikana, kuten johdanto-osan 107 kappaleessa todetaan.
Unionin markkinaosuus
Kaikki tuottajat
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Unionin myynti
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Indeksi
100
95
96
82
Lähde:
Valituksessa olleet tiedot, Eurostat ja kyselylomakevastaukset
5.4. Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät
(118)
Otokseen valitut unionin tuottajat kykenivät nostamaan myyntihintojaan vain 4 prosenttia tarkastelujakson aikana. Koska polkumyynnillä unionin markkinoille tuodut määrät kasvoivat, hinnat nousivat vähemmän kuin kustannukset.
Keskimääräinen unionin hinta tonnia kohden
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
103
103
104
Lähde:
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien kyselylomakevastaukset
5.5. Kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta
(119)
Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuotannonalan kannattavuus oli tyydyttävä tarkastelujakson alussa, mutta siitä tuli lähes kannattamatonta vuonna 2009. Vaikka kannattavuus myöhemmin hieman parani, se pysyi selvästi vahinkoa aiheuttamattoman tason alapuolella tarkastelukauden loppuun asti.
(120)
Sijoitetun pääoman tuoton (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) kehitys vastasi kannattavuuden kehitystä.
Kannattavuus ja investointien tuotto
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kannattavuus (indeksinä)
100
8
38
37
Investointien tuotto (indeksinä)
100
1
36
40
Lähde:
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien kyselylomakevastaukset
(121)
Toiminnan nettokassavirta väheni jatkuvasti yhteensä 64 prosenttia tarkastelujaksolla, ja se oli erittäin alhaisella tasolla tutkimusajanjakson aikana.
Kassavirta (euroa)
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
55
58
36
Lähde:
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien kyselylomakevastaukset
5.6. Kasvu
(122)
Kuten johdanto-osan 97 kappaleessa todettiin, unionin kulutus kasvoi huomattavasti vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 8 000 tonnia samalla, kun polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi 9 000 tonnia samana aikana, kuten johdanto-osan 106 kappaleessa todetaan. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti söi siten unionin markkinoiden vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tapahtuneen kasvun kokonaan, ja unionin tuotannonalan myynti pysyi vuoden 2009 hyvin alhaisella tasolla. Tämä osoittaa, ettei unionin tuotannonala pystynyt hyödyntämään unionin kulutuksen viimeaikaista kasvua, koska polkumyynnillä kahdesta asianomaisesta maasta tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi.
5.7. Investoinnit ja pääoman saanti
(123)
Otokseen valittujen unionin tuottajien investoinnit kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Nettoinvestoinnit (euroa)
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
65
41
76
Lähde:
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien kyselylomakevastaukset
(124)
Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, unionin tuottajien investoinnit vähentyivät merkittävästi vuosina 2008-2010. Suuntaus kääntyi päinvastaiseksi tutkimusajanjakson aikana, jolloin investoinnit elpyivät merkittävästi, mutteivät saavuttaneet tarkastelujakson alussa vallinnutta tasoa.
5.8. Pääoman saatavuus
(125)
Johdanto-osan 119 kappaleessa kuvatun riittämättömän kannattomuuden vuoksi joillakin unionin tuottajilla on ollut vaikeuksia hankkia pääomaa tulevia investointeja varten nykyisissä olosuhteissa. Investointien epätyydyttävä tuotto lisää ongelmia pääoman saannissa.
5.9. Työllisyys, tuottavuus ja työvoimakustannukset
(126)
Työllisyystaso kokoaikaiseksi muutettuna (FTE) noudatteli pääasiassa tuotantomäärien kehitystä (ks. johdanto-osan 112 kappale), mikä osoittaa, että unionin tuotannonala pyrki järkeistämään valmistuskustannuksiaan tarpeen mukaan. Unionin tuotannonala yritti mukauttaa työvoimaansa heikkenevään markkinatilanteeseen, mikä laski vakaasti työllisyysasteen 36 prosenttiin tarkastelujaksolla.
Työllisyys (FTE)
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
75
67
64
Lähde:
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien kyselylomakevastaukset
(127)
Siitä huolimatta, että unionin tuotannonala pyrki mukauttamaan työllisyyden heikkenevään markkinatilanteeseen, unionin tuottajien tuotos kokoaikaista työpaikkaa kohti putosi huomattavasti 19 prosenttia vuodesta 2008 vuoteen 2009. Tilanne parani jatkuvasti myöhemmin, mutta luku pysyi 9 prosenttia alhaisempana kuin tarkastelujakson alussa.
Tuottavuus (tonnia/FTE)
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
81
87
91
Lähde:
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien kyselylomakevastaukset
(128)
Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset nousivat jatkuvasti yhteensä 12 prosenttia.
Työvoimakustannukset (euroa/FTE)
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Indeksi
100
106
112
112
Lähde:
Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien kyselylomakevastaukset
5.10. Polkumyyntimarginaalin suuruus
(129)
Kahdesta asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin polkumyyntimarginaalit, kuten johdanto-osan 74 ja 90 kappaleessa täsmennetään, olivat suuria. Kun otetaan huomioon polkumyyntituonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, polkumyyntimarginaalien vaikutusta voidaan pitää merkittävänä.
5.11. Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(130)
Brasiliasta, Tšekistä (6), Japanista, Kiinasta, Korean tasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevat kierteitetyt tempervalurautaiset liitos- ja muut osat olivat jo toimenpiteiden kohteena vuosina 2000-2005, jäljempänä ’aiemmat toimenpiteet’ (7). Unionin tuotannonalan tyydyttävä kannattavuus tarkastelujakson alussa (ks. johdanto-osan 119 kappale) antaa aihetta olettaa, että nämä toimenpiteet helpottivat unionin tuotannonalan tilannetta väliaikaisesti. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kasvava määrä katkaisi kuitenkin tämän melko myönteisen jakson. On myös huomattava, että niiden kuuden maan, joihin aiemmat toimenpiteet kohdistuivat, yhteenlaskettu markkinaosuus ei koskaan ollut enemmän kuin 29 prosenttia (8), kun taas tämän tutkimuksen kohteena olevien kahden asianomaisen maan markkinaosuus oli 52,7 prosenttia tutkimusajanjakson aikana, kuten johdanto-osan 107 kappaleessa todetaan.
6. Vahinkoa koskevat päätelmät
(131)
Vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla. Tämä oli erityisen merkittävää kannattavuutta, tuotantomäärää, kapasiteetin käyttöastetta, myyntimäärää ja markkinaosuutta koskevien indikaattoreiden osalta, jotka kaikki osoittivat selvästi heikkenevää suuntausta.
(132)
Samaan aikaan kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien tuonti kahdesta asianomaisesta maasta alitti unionin tuotannonalan hinnat jopa 55 prosenttia tutkimusajanjakson aikana (ks. johdanto-osan 110 kappale), ja niiden markkinaosuus kasvoi huomattavasti samanaikaisesti (ks. johdanto-osan 107 kappale).
(133)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
F. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(134)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, onko Kiinasta ja Thaimaasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa olisi pidetty polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista johtuvana.
2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(135)
Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä kahdesta asianomaisesta maasta tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi 15 prosenttia markkinoilla, jotka supistuivat 9 prosentilla, mikä johti markkinaosuuden kasvuun 41,7 prosentista 52,7 prosenttiin unionin markkinoista.
(136)
Kahdesta asianomaisesta maasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kasvu tarkastelujaksolla tapahtui samaan aikaan unionin tuotannonalan useimpien vahinkoindikaattoreiden laskusuuntauksen kanssa. Unionin tuotannonala menetti markkinaosuudestaan 8,7 prosenttiyksikköä, ja sen oli supistettava tuotantoaan 41 prosenttia. Merkittävä hinnan alittavuus esti unionin tuotannonalaa siirtämästä lisääntyneitä tuotantokustannuksia myyntihintoihin riittävällä tavalla, mikä johti hyvin heikkoon kannattavuuteen suurimman osan aikaa tutkimusajanjaksolla.
(137)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että kahdesta asianomaisesta maasta alhaiseen hintaan tuleva polkumyyntituonti, joka suuntautui unionin markkinoille suurina ja jatkuvasti kasvavina määrinä ja joka alitti merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat koko tarkastelujaksolla, aiheuttaa merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.
3. Muiden tekijöiden vaikutus
3.1. Tuonti muista kolmansista maista
(138)
Vaikka Eurostat raportoi, että Intiasta tuotiin merkittäviä määriä erittäin alhaisin hinnoin koko tarkastelujakson ajan, on viitteitä siitä, ettei kyseinen tuonti koske tarkasteltavana olevaa tuotetta vaan samaan CN-koodiin ilmoitettuja eri tuotteita.
(139)
Muista kolmansista maista peräisin olevaa tuontia oli vähän koko tarkastelujakson ajan. Muista maista kuin kahdesta asianomaisesta maasta tulevan tuonnin koko markkinaosuus laski 2,1 prosenttiyksikköä eli 10,5 prosentista 8,4 prosenttiin.
(140)
Seuraavaksi suurimmat tuontilähteet tutkimusajanjaksolla olivat Indonesia, Brasilia ja Turkki, joiden markkinaosuudet vaihtelivat 1,3 prosentista 1,6 prosenttiin, ja kaikki nämä maat menettivät markkinaosuuttaan tarkastelujaksolla.
Tuonnin markkinaosuus
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Brasilia
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonesia
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turkki
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Muut maat
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Yhteensä
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Indeksi
100
105
104
80
Lähde:
Eurostat
(141)
Rajoitettujen määrien ja tuonnin supistuvan suuntauksen perusteella voidaan päätellä, ettei tuonti muista kolmansista maista kuin asianomaisista maista ole vaikuttanut unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneeseen vahinkoon.
3.2. Unionin tuotannonalan vientitoiminta
(142)
Unionin tuotannonalan vienti laski jatkuvasti yhteensä 34 prosenttia tarkastelujakson aikana.
Vientimyynti (tonnia)
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Vientimyynti
7 134
5 043
4 969
4 700
Indeksi
100
71
70
66
Lähde:
Otokseen valittujen EU:n tuottajien kyselylomakevastaukset
(143)
Koko tarkastelujakson ajan vientimyynnin osuus unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta oli kuitenkin vain 13-15 prosenttia. Vientimyynti ei siten näytä vaikuttaneen merkittävästi unionin tuotannonalalle tutkimusajanjakson aikana aiheutuneeseen vahinkoon.
3.3. Unionin kulutuksen kehittyminen
(144)
Kuten johdanto-osan 97 kappaleessa todettiin, unionin kulutus laski 21 prosenttia vuosien 2008 ja 2009 välillä, ja unionin tuotannonalan myynti laski sen myötä 25 prosenttia samalla kaudella. Vuoden 2009 jälkeen unionin kulutus kuitenkin kasvoi merkittävästi noin 8 000 tonnia, kun polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi noin 9 000 tonnia samana aikana, kuten johdanto-osan 106 kappaleessa todetaan. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti söi siten unionin markkinoiden vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tapahtuneen kasvun kokonaan, ja unionin tuotannonalan myynti pysyi vuoden 2009 hyvin alhaisella tasolla.
(145)
Asianomaiset osapuolet väittivät, että merkittävä vahingon aiheuttaja olisi ollut Espanjan rakennusmarkkinoiden kriisi, joka väitteen mukaan vaikuttaa suuresti ATUSAan, joka on espanjalainen yritys ja yksi tärkeimmistä valituksen tekijöistä. ATUSAlla on myyntiä kuitenkin useimmissa EU:n jäsenvaltioissa ja Espanjan rakennusalan kriisit vaikuttivat tosiasiallisesti ainoastaan sen myyntiin Espanjassa, eikä Espanjan osuus ollut koskaan suurin yrityksen myynnistä. Lisäksi vahingosta on saatu selkeä kuva molempien otokseen valittujen yritysryhmien, valituksen tekijöiden ja koko unionin tuotannonalan osalta. Joka tapauksessa vahinkoa koskeva analyysi ei koskenut yhtä unionin tuottajaa tai yksiä kansallisia markkinoita, vaan koko unionin tuotannonalaa.
(146)
Asianomaiset osapuolet väittivät lisäksi, ettei unionin kulutuksen negatiivisesta kehityksestä aiheutuneen vahingon syynä ollut polkumyynnillä tapahtunut tuonti vaan korvausvaikutukset. Tältä osin todetaan, että unionin kulutuksen negatiivinen kehitys on saattanut aiheuttaa vahinkoa unionin tuottajille. Tätä vahinkoa kuitenkin pahensi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin jatkuva lisääntyminen supistuvilla markkinoilla. Kuten edellä jo todettiin, unionin kulutuksen elpyminen viime aikoina on hyödyttänyt ainoastaan polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, kun taas unionin tuottajat eivät ole pystyneet kasvattamaan myyntimääräänsä.
3.4. Unionin tuottajien rakenteelliset ongelmat
(147)
Asianomaisten osapuolten mukaan se, että Georg Fischer, jäljempänä ’GF’, on korkeammista hinnoistaan huolimatta säilynyt kannattavana, kun taas muiden unionin tuottajien tulokset ovat epätyydyttäviä, on osoitus siitä, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui enemmänkin rakenteellisista ongelmista kuin polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Negatiivisia vaikutuksia on kuitenkin todettu myös GF:ssä, jonka markkinaosuus ja voittomarginaali ovat supistuneet. Myös työllisyys ja tuotos ovat vähentyneet. Näin ollen väitettä, jonka mukaan GF:lle ei olisi aiheutunut vahinkoa, ei voida hyväksyä.
(148)
Lisäksi kaikkiin unionin tuottajiin, GF mukaan luettuna, kohdistui polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista aiheutunut hintapaine.
(149)
Se, että ATUSAn bulgarialainen tytäryhtiö Berg Montana on myös säilyttänyt kannattavuutensa, on asianomaisten osapuolten väitteen mukaan myös osoitus siitä, että vahinko on aiheutunut muista syistä kuin polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Tuonti Kiinasta vaikutti kuitenkin kielteisesti myös Berg Montanaan: tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste laskivat huomattavasti samoin kuin työllisyys. Koska suurin osa Berg Montanan myynnistä tapahtuu ATUSA-yritysryhmään etuyhteydessä oleville yrityksille, Berg Montanan kannattavuuden tarkastelu erillään ilman, että samalla tarkastellaan koko yritysryhmän taloudellista tulosta, ei ole asianmukaista, sillä Berg Montanan kannattavuuteen vaikuttaa siirtohinnoittelu - ja kaiken kaikkiaan ATUSA-ryhmä on itse asiassa tappiollinen. Näin ollen väitettä, jonka mukaan Berg Montanalle ei olisi aiheutunut vahinkoa, ei myöskään voida hyväksyä.
(150)
Voitaisiin väittää, että työvoiman tuottavuuden 9 prosentin lasku vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, kuten johdanto-osan 127 kappaleessa todetaan, olisi merkki rakenteellisesta ongelmasta. Tämä lasku tapahtui kuitenkin jaksolla, jonka aikana unionin tuotannonala vähensi kokonaistyövoimaansa 36 prosenttia ja tuotostaan 41 prosenttia. Nämä vähennykset osoittavat, että unionin tuottajien oli jatkuvasti pakko mukauttaa toimiaan markkinapaineisiin, jotka johtuivat polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja väliaikaisesti heikentyneestä kysynnästä. Kun otetaan huomioon synkkä taloudellinen ympäristö, työn tuottavuuden 9 prosentin laskua voidaan pitää melko maltillisena.
4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(151)
Edellä esitetyn analyysin perusteella voidaan päätellä, että tuonti kahdesta asianomaisesta maasta on kasvanut määrällisesti ja saanut huomattavan markkinaosuuden tarkastelujaksolla. Lisäksi nämä lisämäärät, jotka ovat tulleet unionin markkinoille polkumyyntihinnoilla, alittavat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat.
(152)
Myös muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, on tarkasteltu. Tässä suhteessa todettiin, etteivät tuonti muista kolmansista maista, unionin tuotannonalan vientitoiminta ja unionin kulutuksen kehitys näytä olevan sellaisia, että ne poistaisivat syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneen vahingon väliltä.
(153)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että Kiinasta ja Thaimaasta tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
G. UNIONIN ETU
1. Alustavat huomautukset
(154)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että polkumyynnin vastaisten väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Tämän selvittämiseksi tarkasteltiin mahdollisten toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin menettelyn osapuoliin samoin kuin toimenpiteiden toteuttamatta jättämisen todennäköisiä vaikutuksia kaikkien esitettyjen todisteiden perusteella perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
2. Unionin tuotannonala
(155)
Kaikki tiedossa olevat unionin tuottajat kannattavat polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa. On muistettava, että suurin osa vahinkoindikaattoreista osoitti negatiivista suuntausta ja että erityisesti tuotantoon, myyntimäärään, markkinaosuuteen ja unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen liittyvät vahinkoindikaattorit, kuten kannattavuus ja investointien tuotto, olivat erityisen negatiivisia.
(156)
Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, on odotettavissa, että hintojen lasku ja markkinaosuuden menetys lievenevät ja unionin tuotannonalan myyntihinnat alkavat jälleen nousta, minkä seurauksena unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne paranee huomattavasti.
(157)
Toisaalta jos polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön, on todennäköistä, että unionin tuotannonalan markkinatilanteen ja taloudellisen tilanteen heikkeneminen jatkuu. Tällöin unionin tuotannonala mahdollisesti menettää markkinaosuuttaan edelleen, koska se ei pysty vastaamaan kahdesta asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin mukaan määräytyviin markkinahintoihin. Todennäköisiä vaikutuksia olisivat tuotannon supistaminen edelleen ja tuotantolaitosten sulkeminen unionissa, minkä johtaisi merkittäviin työpaikkojen menetyksiin.
(158)
Kaikki edellä esitetyt tekijät huomioon ottaen päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.
3. Tuojat
(159)
Kuten johdanto-osan 31 kappaleessa esitetään, 32 etuyhteydetöntä tuojaa toimi yhteistyössä tutkimuksessa, ja niiden tuonnin osuus oli noin 45 prosenttia kokonaistuonnista kahdesta asianomaisesta maasta. Tuojat vastustavat yleensä polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa. Useimmissa tapauksissa toimenpiteiden vaikutus kuitenkin vaikuttaa jäävän vähäiseksi. Monissa tapauksissa tarkasteltavana olevan tuotteen osuus tuojien koko liiketoiminnasta on pieni. Lisäksi jotkin tuojat ostavat jo kierteitettyjä tempervalurautaisia liitos- ja muita osia muista lähteistä, ja ne tuojat, jotka ostavat tällä hetkellä vain kahdesta asianomaisesta maasta, voivat myös siirtyä käyttämään muita lähteitä, muun muassa unionin tuotannonalaa. Tämän perusteella päätellään alustavasti, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia tuojien etuun.
4. Käyttäjät
(160)
Kuten johdanto-osan 18 kappaleessa todetaan, kierteitettyjä tempervalurautaisia liitos- ja muita osia käytetään pääasiassa asuinrakennusten ja muiden rakennusten kaasu-, vesi- ja lämmitysjärjestelmissä. Näin ollen kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien käyttäjät ovat putkimiehiä. Yksikään käyttäjä tai kuluttajajärjestö ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien arvo on vain vähäinen osa kaasu-, vesi- tai lämmityslaitteiden kokonaiskustannuksista. Tämän perusteella päätellään alustavasti, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia käyttäjien etuun.
(161)
Kun tarkastellaan polkumyyntitoimenpiteiden vaikutuksia kaiken kaikkiaan, positiiviset vaikutukset unionin tuotannonalaan vaikuttavat selvästi voittavan mahdolliset negatiiviset vaikutukset muihin asianomaisiin osapuoliin. Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitullit eivät ole unionin edun vastaisia.
5. Kilpailunäkökohdat
(162)
Asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, että unionin markkinoille voi syntyä ATUSAn ja GF:n, kahden tärkeimmän valituksen tekijän, hallitsema duopoli, jos polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön. Tässä suhteessa olisi ensinnäkin huomattava, että näiden kahden ryhmän nykyinen markkinaosuus on kuitenkin suhteellisen pieni, joten väitetyn "duopolin" markkinaosuus jäisi melko vaatimattomasti noin 30 prosentiksi. Tätä olisi verrattava kahden asianomaisen maan markkinaosuuteen, joka on 52,7 prosenttia, kun muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus on 8,4 prosenttia. Muiden unionin tuottajien markkinaosuus on lisäksi 7,5 prosenttia.
(163)
Polkumyyntitullien tarkoituksena ei olekaan kieltää kaikkea tuontia vaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset. On syytä huomata, etteivät aiemmat toimenpiteet, jotka olivat voimassa vuosina 2000-2005, suinkaan lopettaneet tuontia kokonaan. Päinvastoin, Kiinasta vietiin vuosina 2002, 2003 ja 2004 suurempia määriä kuin ennen 49,4 prosentin polkumyyntitullia koskeneen toimenpiteen käyttöönottoa. Kaiken kaikkiaan se, että unionin markkinoilla on huomattava määrä toimijoita, tarkoittaa sitä, että riski unionin markkinoita hallitsevan kilpailunvastaisen duopolin syntymisestä on vähäinen.
6. Unionin etua koskevat päätelmät
(164)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta ja Thaimaasta peräisin olevien kierteitettyjen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien tuonnissa.
H. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(165)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta kahdesta asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle.
(166)
Näiden toimenpiteiden tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuottajille aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.
(167)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuottajat voisivat niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), jonka tämän lajin tuottajat voisivat kohtuudella saada kyseisellä sektorilla tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.
(168)
Tätä samaa tuotetta koskeneessa edellisessä tutkimuksessa kohtuullisen voiton tasoksi vahvistettiin 7 prosenttia (9). Koska otokseen valitut unionin tuottajat kykenivät vastaavanlaiseen voittoon tarkastelujakson alussa, ei ole viitteitä siitä, ettei tämä voittomarginaali olisi enää kohtuullinen.
(169)
Tämän perusteella unionin tuottajille laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 7 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin.
(170)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan painotettuun keskihintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(171)
Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti katsotaan, että Kiinasta ja Thaimaasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet olisi otettava käyttöön alimman polkumyynti- ja vahinkomarginaalin suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(172)
Koska kiinalaisten ja thaimaalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöaste oli korkea, kaikkien muiden yritysten tulli molemmista maista vahvistettiin tasolle, joka vastaa joko kyseisessä maassa otokseen valituille tai tutkimuksessa yhteistyössä toimineille yrityksille vahvistettavaa korkeinta tullia. Kaikkien muiden yritysten tullia sovelletaan niihin yrityksiin, jotka eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä.
(173)
Liitteessä lueteltujen yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten kiinalaisten yritysten väliaikainen tulli on asetettu otokseen valittujen yritysten painotetun keskimääräisen tullin tasolle.
(174)
Ehdotetut väliaikaiset polkumyyntitullit ovat seuraavat:
Kiinan kansantasavalta
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Vahinkomarginaali
Tulli
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Kaikki muut yritykset
67,8 %
Thaimaa
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Vahinkomarginaali
Tulli
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Kaikki muut yritykset
39,7 %
(175)
Edellä esitetyt polkumyyntitoimenpiteet vahvistetaan väliaikaisesti arvotullien muodossa.
(176)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan luettuina erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat toimijat), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(177)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (10), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(178)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkia muita yrityksiä koskevaa tullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
(179)
Viimeksi mainittuja yrityksiä pyydetään kuitenkin, kun on kyse Thaimaasta, esittämään perusasetuksen 11 artiklan mukainen tarkastelupyyntö, kun ne täyttävät kyseisen artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa säädetyt vaatimukset, jotta niiden tilannetta voitaisiin tarkastella yksilöllisesti.
I. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(180)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat asetuksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullin käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisesta tullista päätettäessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa sellaisia kierteitettyjä tempervalurautaisten putkien liitos- ja muita osia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7307 19 10 (Taric-koodi 7307191010) ja jotka ovat peräisin Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta.
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistaman, edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Maa
Yritys
Tulli
Taric-lisäkoodi
Kiinan kansantasavalta
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Kaikki muut yritykset
67,8 %
B999
Thaimaa
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Kaikki muut yritykset
39,7 %
B999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan yksityiskohdat niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 14 päivänä marraskuuta 2012.