KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE
af 27. februar 2014
om indrømmelse af en undtagelse, Irland har anmodet om, i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
(meddelt under nummer C(2014) 1194)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(2014/112/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (1), særlig bilag III, punkt 2, tredje afsnit, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Hvis den mængde husdyrgødning, som en medlemsstat har til hensigt at tilføre pr. hektar om året, adskiller sig fra de mængder, der er anført i punkt 2, andet afsnit, første punktum, og i punkt 2, andet afsnit, litra a), i bilag III til direktiv 91/676/EØF, skal den pågældende mængde fastsættes således, at den ikke hindrer opfyldelsen af de formål, der er angivet i samme direktivs artikel 1, og der skal ligge objektive kriterier til grund herfor, f.eks. lang vækstsæson og afgrøder, der optager meget kvælstof.
(2)
Kommissionens beslutning 2007/697/EF af 22. oktober 2007 om indrømmelse af en undtagelse, Irland har anmodet om, i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (2), giver en tilladelse gældende til den 17. juli 2010 til at tilføre husdyrgødning svarende til 250 kg kvælstof pr. hektar om året på bedrifter med mindst 80 % græsjorder på visse betingelser og inden for rammerne af Irlands handlingsprogram, European Communities (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations, 2006 (Statutory Instrument No 378 of 2006).
(3)
Kommissionens afgørelse 2011/127/EU (3) af 24. februar 2011 om ændring af beslutning 2007/697/EF forlænger undtagelsen til den 31. december 2013 inden for rammerne af Irlands handlingsprogram som gennemført ved European Communities (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations, 2010 (Statutory Instrument No 610 of 2010).
(4)
Den undtagelse, der blev indrømmet ved beslutning 2007/697/EF som ændret ved afgørelse 2011/127/EU, berørte 5 093 landbrug i 2012, hvilket svarer til ca. 3,34 % af det samlede antal bedrifter med græssende dyr, 11,44 % af det samlede antal dyreenheder og 5,19 % af det totale landbrugsareal.
(5)
Irland har den 4. oktober 2013 anmodet Kommissionen om forlængelse af undtagelsen i henhold til punkt 2, tredje afsnit, i bilag III til direktiv 91/676/EØF.
(6)
Irland gennemfører i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i direktiv 91/676/EØF et handlingsprogram på hele sit nationale område.
(7)
Kommissionens rapport til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelsen af Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget, baseret på medlemsstaternes rapporter for perioden 2008-2011 viser, at alle overvågningsstederne i Irland har gennemsnitlige nitratkoncentrationer i grundvandet på under 50 mg/l, og 87 % af overvågningsstederne har gennemsnitlige nitratkoncentrationer i grundvandet på under 25 mg/l. Hvad angår overfladevand har alle overvågningsstederne gennemsnitlige nitratkoncentrationer på under 50 mg/l, og mere end 99 % af overvågningsstederne har gennemsnitlige nitratkoncentrationer på under 25 mg/l.
(8)
Inden for de seneste år er der sket et fald i antallet af husdyr og brugen af kunstgødning. Antallet af kvæg, svin og får er faldet fra perioden 2004-2007 til perioden 2008-2011 med henholdsvis 4 %, 11 % og 22 %. Den gennemsnitlige tilførsel af kvælstof fra husdyrgødning var i perioden 2008-2011 på 105 kg/ha, hvilket er et fald på 8 % i forhold til perioden 2004-2007. Den gennemsnitlige tilførsel af fosfor var i perioden 2008-2011 på 15 kg/ha, hvilket er et fald på 6 % i forhold til perioden 2004-2007. Den gennemsnitlige brug af kvælstofkunstgødning er faldet med 6 % i perioden 2008-2011 i forhold til perioden 2004-2007. Den gennemsnitlige brug af fosforkunstgødning er faldet med 31 % i perioden 2008-2011 i forhold til perioden 2004-2007.
(9)
I Irland er 93 % af landbrugsjorden græsarealer. Samlet set gælder det for græsjordsbedrifterne, at 47 % af jorden dyrkes ekstensivt og derfor har en forholdsvis lav belægningsgrad og lav gødningstilførsel, at 32 % dyrkes i henhold til programmer for miljøvenligt landbrug, og at kun 5,2 % dyrkes intensivt. 7 % benyttes til markafgrøder. Forbruget af kunstgødning på græsarealer er gennemsnitligt 81 kg kvælstof og 7 kg fosfor pr. ha.
(10)
Det er karakteristisk for klimaet i Irland, at nedbøren er jævnt fordelt over året, og at temperaturudsvingene er forholdsvis små, hvilket giver en lang vækstsæson for græs på ca. 250 dage om året i den nordøstlige del af landet og op til 330 dage om året i den sydvestlige del.
(11)
Efter at have gennemgået Irlands anmodning og under hensyntagen til Irlands handlingsprogram er det i lyset af erfaringerne med undtagelserne i beslutning 2007/697/EF som ændret ved afgørelse 2011/127/EU Kommissionens opfattelse, at den mængde husdyrgødning, som Irland påtænker at anvende, nemlig svarende til 250 kg kvælstof pr. hektar om året, ikke vil være til hinder for, at målene i direktiv 91/676/EØF kan nås, forudsat at visse betingelser opfyldes.
(12)
Det fremgår af den dokumentation, som Irland har fremlagt, at den foreslåede mængde på 250 kg kvælstof pr. hektar om året fra bedrifter med mindst 80 % græsarealer er begrundet ud fra objektive kriterier som f.eks. højt nedbørsoverskud, lange vækstsæsoner og høje udbytter af græs, der optager meget kvælstof.
(13)
Beslutning 2007/697/EF som ændret ved afgørelse 2011/127/EU gælder til den 31. december 2013. Med henblik på at sikre, at de berørte landbrugere fortsat kan være omfattet af en undtagelse, bør nærværende afgørelse vedtages.
(14)
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Nitratkomitéen, der er nedsat ved artikel 9 i direktiv 91/676/EØF -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den undtagelse, som Irland ved brev af 4. oktober 2013 har anmodet om med henblik på at tillade en højere mængde husdyrgødning end den, der er anført i punkt 2, andet afsnit, første punktum og i punkt 2, andet afsnit, litra a), i bilag III til direktiv 91/676/EØF, indrømmes på de betingelser, der er fastlagt i denne afgørelse.
Artikel 2
Definitioner
I denne afgørelse forstås ved:
a) »græsjordsbedrifter«: bedrifter, hvor mindst 80 % af det areal, der kan tilføres husdyrgødning til, er græsjorder
b) »græssende husdyr«: kvæg (med undtagelse af fedekalve), får, hjorte, geder og heste
c) »græs«: permanente græsarealer eller græsarealer i omdrift (græsarealer i omdrift henligger som regel under fire år)
d) »mark«: en individuel mark eller en klynge af marker, der er homogene hvad angår afgrøder, jordtype og gødskningspraksis.
Artikel 3
Anvendelsesområde
Denne afgørelse gælder på individuel basis for græsjordsbedrifter og på betingelserne i artikel 4, 5 og 6.
Artikel 4
Årlig anvendelse og forpligtelse
1. Landbrugere, som ønsker en undtagelse i henhold til denne afgørelse, indgiver hvert år en ansøgning til de kompetente myndigheder.
2. Sammen med den årlige ansøgning, der er omhandlet i stk. 1, forpligter de sig skriftligt til at opfylde betingelserne i artikel 5 og 6.
Artikel 5
Tilførsel af husdyrgødning og andre gødningsstoffer
1. Mængden af husdyrgødning fra græssende husdyr, der tilføres jorden årligt på græsjordsbedrifter, herunder af dyrene selv, må ikke overstige en mængde husdyrgødning, der indeholder 250 kg kvælstof pr. hektar, med forbehold af betingelserne i stk. 2-7.
2. Den samlede kvælstoftilførsel må ikke være større end den pågældende afgrødes forventede næringsstofbehov, skal tage hensyn til næringsstoftilførslen fra jorden og må ikke overstige de gødningsnormer, der gælder for bedriften, jf. handlingsprogrammet for nitrater. Den samlede kvælstoftilførsel skal differentieres efter belægningsgraden og græsarealernes produktivitet.
3. Der udarbejdes en gødningsplan for hver bedrift, som beskriver sædskifteplaner for landbrugsjorden og den påtænkte tilførsel af husdyrgødning samt andre typer gødning. For hvert kalenderår skal den være til rådighed på bedriften inden den 1. marts. Gødningsplanen skal mindst omfatte følgende:
a)
en sædskifteplan, som anfører arealstørrelsen for græsmarker og marker med andre afgrøder, herunder en skitse, som viser de enkelte markers beliggenhed
b)
antallet af husdyr og en beskrivelse af opstaldnings- og oplagringssystemer, herunder oplagringskapaciteten (volumen) for husdyrgødning
c)
en beregning af kvælstof- og fosformængden i bedriftens husdyrgødning
d)
mængde, type og karakteristika for husdyrgødning, som ikke anvendes på bedriften, eller som modtages på bedriften
e)
afgrødernes forventede kvælstof- og fosforbehov for hver mark
f)
resultaterne af eventuelle jordbundsanalyser, der viser jordens kvælstof- og fosforstatus
g)
den type handelsgødning, der tilføres
h)
en beregning af kvælstof- og fosfortilførsel fra husdyrgødning for hver mark
i)
en beregning af kvælstof- og fosfortilførsel i kemisk eller anden gødningsform for hver mark.
Gødningsplanen revideres senest syv dage efter enhver ændring i landbrugsdriften for at sikre overensstemmelse mellem planen og den faktiske landbrugsdrift.
4. Hver landbruger fører gødningsregnskaber, hvori der indgår oplysninger om håndtering af kvælstof- og fosfortilførsel samt forurenet afstrømningsvand.
De fremsendes til den kompetente myndighed for hvert kalenderår.
5. For hver græsjordsbedrift, der er omfattet af en undtagelse, accepterer landbrugeren, at den i artikel 4, stk. 1, omhandlede ansøgning samt gødningsplanen og -regnskaberne eventuelt kontrolleres.
6. Hver landbruger, der er omfattet af en undtagelse, foretager periodisk kvælstof- og fosforanalyse i pløjelaget for at sikre en korrekt gødskning.
Der tages stikprøver og foretages analyse mindst hvert fjerde år for hvert af bedriftens områder, der er ensartede med hensyn til sædskifteplaner og jordegenskaber.
Der skal foretages mindst én analyse for hver 5 hektar landbrugsjord.
Der skal foreligge resultater af kvælstof- og fosforanalyse af jorden på den bedrift, der er omfattet af en undtagelse.
7. Husdyrgødning må ikke udbringes om efteråret før græsdyrkning.
Artikel 6
Jordkultivering
1. Der dyrkes græs på mindst 80 % af bedriftens areal, hvor der kan tilføres husdyrgødning.
2. Landbrugere, der er omfattet af en individuel undtagelse, iværksætter følgende foranstaltninger:
a)
græsarealer i omdrift pløjes om foråret
b)
pløjet græs på alle jordtyper følges umiddelbart af en afgrøde med stort kvælstofbehov
c)
i sædskiftet indgår ikke bælgplanter eller andre kvælstoffikserende planter.
3. Stk. 2, litra c), gælder dog ikke kløver i græsmarker med under 50 % kløver eller andre bælgplanter, der er udlagt med græs.
Artikel 7
Overvågning
1. De kompetente myndigheder sikrer, at der for hvert grevskab (county) udarbejdes et kort, som viser den procentuelle andel af græsjordsbedrifter, husdyr og landbrugsarealer, der er omfattet af individuelle undtagelser, samt kort over lokal arealanvendelse, og de opdateres hvert år.
2. Der foretages overvågning af jord, overfladevand og grundvand med henblik på at tilvejebringe data om kvælstof- og fosforindholdet i jordvandet, uorganisk kvælstof i jordbundsprofilen og nitratkoncentrationer i grundvand og overfladevand, både på steder med undtagelse og på steder uden undtagelse. Overvågningen foretages på bedriftsplan og i afvandingsområder med landbrugsovervågning. Overvågningsstederne skal omfatte de væsentligste jordtyper, dyrkningsintensitet, gødskningspraksis og afgrøder.
3. Der foretages skærpet overvågning af vand i afvandingsområder med landbrug beliggende i nærheden af de mest sårbare vandmiljøer.
4. Der skal gennem undersøgelser tilvejebringes data om lokal arealanvendelse, sædskifte og landbrugsdriften på bedrifter, som er omfattet af individuelle undtagelser. De indsamlede oplysninger og data fra næringsstofanalysen omtalt i artikel 5, stk. 6, og overvågningen omtalt i stk. 2 anvendes til modelberegninger af omfanget af nitrat- og fosforudvaskning fra landbrug, der er omfattet af en undtagelse.
Artikel 8
Kontrol
1. De kompetente myndigheder sikrer, at alle ansøgninger om en undtagelse underlægges administrativ kontrol. Hvor de nationale myndigheders kontrol viser, at betingelserne i artikel 5 og 6 ikke er opfyldt, informeres landbrugeren herom. I så fald afvises ansøgningen.
2. Der etableres et markinspektionsprogram ud fra risikoanalyser, resultaterne af tidligere års kontrolbesøg og resultaterne af almene stikprøvekontroller af anvendelsen af lovgivning til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF. Markinspektionerne skal omfatte mindst 5 % af de bedrifter, der er omfattet af en individuel undtagelse, hvor overholdelsen af bestemmelserne i artikel 5 og 6 i denne afgørelse kontrolleres. Hvis verifikationen peger på manglende overensstemmelse, underrettes landbrugeren herom. Disse oplysninger skal tages i betragtning, når der træffes afgørelse vedrørende en anmodning om undtagelse for det følgende år.
3. De kompetente myndigheder skal tildeles de beføjelser og midler, der er nødvendige for at kunne verificere, om der er overensstemmelse med en undtagelse, der er indrømmet i henhold til denne afgørelse.
Artikel 9
Rapportering
De kompetente myndigheder forelægger hvert år senest i juni en rapport med følgende oplysninger:
a)
kort over den procentuelle andel af bedrifter, husdyr og landbrugsarealer, der er omfattet af individuelle undtagelser i hvert grevskab (county) samt kort over lokal arealanvendelse, jf. artikel 7, stk. 1
b)
resultaterne af overvågningen af grundvandet og overfladevandet hvad angår nitrat- og fosforkoncentrationen, herunder oplysninger om tendenserne i vandkvaliteten, både for landbrug, der er omfattet af en undtagelse, og dem, der ikke er, samt undtagelsens virkning for vandkvaliteten, jf. artikel 7, stk. 2
c)
resultaterne af overvågningen af jorden hvad angår kvælstof- og fosforkoncentrationen i jordvandet og uorganisk kvælstof i jordbundsprofilen, både for landbrug, der er omfattet af en undtagelse, og dem, der ikke er, jf. artikel 7, stk. 2
d)
et resumé og evaluering af data fra den skærpede overvågning af afvandingsområder, jf. artikel 7, stk. 3
e)
resultaterne af undersøgelserne af arealanvendelse, sædskifte og landbrugspraksis, jf. artikel 7, stk. 4
f)
resultaterne af modelberegningerne af omfanget af nitrat- og fosforudvaskning fra landbrug, der er omfattet af en individuel undtagelse, jf. artikel 7, stk. 4
g)
en vurdering af overholdelsen af betingelserne for undtagelsen på basis af kontrol af bedrifterne og oplysninger om de bedrifter, der ikke overholder betingelserne, på basis af de administrative kontroller og markinspektionerne, jf. artikel 8, stk. 1 og 2
h)
en komparativ analyse af kontroller på bedrifter i Irland, der omfattet af en undtagelse, og bedrifter, der ikke er. Denne analyse skal omfatte data vedrørende årlige inspektioner, administrative kontroller, landbrugsinspektioner inden for rammerne af ordninger om krydsoverensstemmelse og statistik over manglende overensstemmelse.
Artikel 10
Anvendelse
Denne afgørelse finder anvendelse inden for rammerne af Irlands handlingsprogram som gennemført ved European Union (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations 2014 (Statutory Instrument No 31 of 2014).
Den udløber den 31. december 2017.
Artikel 11
Denne afgørelse er rettet til Irland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. februar 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,
annettu 27 päivänä helmikuuta 2014,
Irlannin pyytämän poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti
(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 1194)
(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
(2014/112/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY (1) ja erityisesti sen liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Jos jäsenvaltio aikoo sallia direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja mainitun alakohdan a alakohdassa eritellyistä määristä poikkeavan karjanlantamäärän käytön hehtaaria kohden vuodessa, kyseinen määrä on asetettava sellaiseksi, ettei se vaaranna mainitun direktiivin 1 artiklassa eriteltyjen tavoitteiden saavuttamista, ja se on voitava perustella puolueettomin perustein, kuten pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla viljelykasveilla.
(2)
Komissio hyväksyi 22 päivänä lokakuuta 2007 päätöksen 2007/697/EY (2) Irlannin pyytämän poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti; päätöksen perusteella Pohjois-Irlannin sallitaan tietyin edellytyksin käyttää vuosittain enintään 250 kilogramman suuruinen määrä karjanlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohden tiloilla, joista vähintään 80 prosenttia on nurmea. Tätä päätöstä sovelletaan Irlannin toimintaohjelman kanssa, sellaisena kuin toimintaohjelma on täytäntöönpantuna European Communities (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations 2006 -säädöksellä (Statutory Instrument N:o 378, 2006), jonka voimassaolo päättyy 17 päivänä heinäkuuta 2010.
(3)
Komissio hyväksyi 24 päivänä helmikuuta 2011 päätöksen 2011/127/EU (3), jolla muutetaan päätöstä 2007/697/EY ja pidennetään poikkeuksen voimassaolo 31 päivään joulukuuta 2013. Tätä päätöstä sovelletaan Irlannin toimintaohjelman kanssa, sellaisena kuin toimintaohjelma on täytäntöönpantuna European Communities (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations 2010 -säädöksellä (Statutory Instrument N:o 610, 2010).
(4)
Päätöksellä 2007/697/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2011/127/EY, myönnetty poikkeus koski vuonna 2012 noin 5 093:a tilaa eli noin 3,34:ää prosenttia tiloista, joilla on laiduntavia eläimiä, 11,44:ää prosenttia kaikista nautaeläinyksiköistä sekä 5,19:ää prosenttia maatalousmaan kokonaisnettomäärästä.
(5)
Irlanti esitti komissiolle 4 päivänä lokakuuta 2013 pyynnön direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan nojalla myönnetyn poikkeuksen jatkamisesta.
(6)
Irlanti soveltaa toimintaohjelmaa direktiivin 91/676/ETY 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti koko alueellaan.
(7)
Komissio on toimittanut neuvostolle ja Euroopan parlamentille kertomuksen vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY toimeenpanosta. Kertomus perustuu vuosia 2008-2011 koskeviin jäsenvaltioiden kertomuksiin, ja siinä osoitetaan, että Irlannin pohjaveden osalta kaikissa seuranta-asemissa keskimääräiset nitraattipitoisuudet ovat alle 50 mg/l ja 87 prosentissa seuranta-asemista keskimääräiset nitraattipitoisuudet ovat alle 25 mg/l. Pintavesien osalta kaikissa seuranta-asemissa keskimääräiset nitraattipitoisuudet ovat alle 50 mg/l ja yli 99 prosentissa seuranta-asemia keskimääräiset nitraattipitoisuudet ovat alle 25 mg/l.
(8)
Karjan määrä ja kemiallisten lannoitteiden käyttö on vähentynyt viime vuosina. Nautaeläinten määrä on vähentynyt 4 prosentilla, sikojen määrä 11 prosentilla ja lampaiden määrä 22 prosentilla vuosista 2004-2007 vuosiin 2008-2011. Karjanlannasta aiheutuva keskimääräinen typpikuormitus oli 105 kg/ha kautena 2008-2011 eli kuormitus on vähentynyt 8 prosenttia verrattuna kauteen 2004-2007. Karjanlannasta aiheutuva keskimääräinen fosforikuormitus oli 15 kg/ha kautena 2008-2011 eli kuormitus on vähentynyt 6 prosenttia verrattuna kauteen 2004-2007. Kemiallisten typpilannoitteiden keskimääräinen käyttö väheni 6 prosenttia vuosina 2008-2011 verrattuna vuosiin 2004-2007. Kemiallisten fosforilannoitteiden keskimääräinen käyttö väheni 31 prosenttia vuosina 2008-2011 verrattuna vuosiin 2004-2007.
(9)
Irlannissa 93 prosenttia maatalousmaasta on laidunmaata. Nurmitiloilla 47 prosenttia maa-alasta viljellään laajaperäisesti, joten eläintiheys on suhteellisen alhainen ja lannoitteita käytetään vähän. Maa-alasta 32 prosenttia kuuluu maatalouden ympäristöohjelmiin (maaseutuympäristön suojeluohjelma), ja ainoastaan 5,2 prosenttia viljellään voimaperäisesti. Peltoviljelyyn käytetään 7 prosenttia. Nurmella kemiallisia lannoitteita käytetään keskimäärin 81 kg/ha typpeä ja 7 kg/ha fosforia.
(10)
Irlannin ilmastolle on luonteenomaista tasaisesti ympäri vuoden jakautuva sade ja suhteellisen vähäiset vuotuiset lämpötilavaihtelut. Tämä vuoksi nurmen kasvukausi on pitkä. Se vaihtelee 330 päivästä vuodessa maan lounaisosissa noin 250 päivään maan koillisosissa.
(11)
Tutkittuaan Irlannin pyynnön, otettuaan huomioon Irlannin toimintaohjelman ja otettuaan huomioon päätöksellä 2007/697/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2011/127/EY, myönnetystä poikkeuksesta saadut kokemukset komissio katsoo, että koska Irlanti kaavailee käyttävänsä hehtaaria kohden 250 kg typpeä sisältävän määrän karjanlantaa vuodessa, tämä ei estä direktiivin 91/676/ETY tavoitteiden saavuttamista, kunhan tiettyjä tiukkoja ehtoja noudatetaan.
(12)
Irlannin ilmoitukseen liittymistä tiedoista käy ilmi, että ehdotettu 250 kilogramman määrä typpeä hehtaaria kohden tiloilla, joista vähintään 80 prosenttia on nurmea, on puolueettomasti perusteltavissa esimerkiksi suurella nettosademäärällä, pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla hyvätuottoisilla kasvustoilla.
(13)
Päätös 2007/697/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2011/127/EU, on voimassa 31 päivään joulukuuta 2013. Tämä päätös olisi hyväksyttävä sen varmistamiseksi, että asianomaiset viljelijät voivat edelleen hyötyä poikkeuksesta.
(14)
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 91/676/ETY 9 artiklalla perustetun nitraattikomitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Myönnetään tässä päätöksessä säädetyin edellytyksin Irlannin 4 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä pyytämä poikkeus, jonka tarkoituksena on sallia direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja a alakohdassa mainittuja määriä suuremman karjanlannan määrän käyttö.
2 artikla
Määritelmät
Tässä päätöksessä tarkoitetaan
a)
’nurmitiloilla’ tiloja, joiden lannanlevitykseen käytettävissä olevan maatalousmaan pinta-alasta vähintään 80 prosenttia on nurmella;
b)
’laiduntavalla karjalla’ nautakarjaa (lukuun ottamatta lihavasikoita), lampaita, peuroja, vuohia ja hevosia;
c)
’nurmella’ pitkä- tai lyhytikäistä nurmikasvustoa (lyhytikäisen nurmen ikä on alle neljä vuotta);
d)
’lohkolla’ yksittäistä peltoa tai peltoryhmää, joka on viljelykasvin, maannoksen ja lannoituskäytäntöjen puolesta yhtenäinen.
3 artikla
Soveltamisala
Tätä päätöstä sovelletaan yksittäisiin nurmitiloihin 4, 5 ja 6 artiklassa säädetyin edellytyksin.
4 artikla
Vuosittainen hakemus ja sitoumus
1. Viljelijöiden, jotka haluavat käyttää hyväkseen tämän päätöksen mukaista poikkeusta, on tehtävä vuosittain hakemus toimivaltaisille viranomaisille.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun vuosittaisen hakemuksen yhteydessä viljelijöiden on sitouduttava kirjallisesti siihen, että ne täyttävät 5 ja 6 artiklassa säädetyt edellytykset.
5 artikla
Lannan ja muiden lannoitteiden käyttö
1. Nurmitiloilla voidaan vuosittain levittää maahan laiduntavan karjan lantaa, eläinten omat jätökset mukaan luettuina, määrä, joka sisältää enintään 250 kilogrammaa typpeä hehtaaria kohden, ja lisäksi on noudatettava 2-7 kohdassa säädettyjä edellytyksiä.
2. Lisättävän typen kokonaismäärä ei saa ylittää kyseessä olevan kasvuston ennakoitua ravinnetarvetta, siinä on otettava huomioon maaperästä saatava typpi eikä se saa ylittää tilaan sovellettavaa enimmäislevitysmäärää, joka on vahvistettu toimintaohjelmassa (Nitrates Action Programme). Levitettävän typen kokonaismäärän on vaihdeltava eläintiheyden ja nurmen tuottavuuden mukaan.
3. Kullakin tilalla on laadittava lannoitussuunnitelma, jossa esitetään kyseisen viljelymaan viljelykierto sekä suunniteltu lannan ja muiden lannoitteiden käyttö. Sen on oltava käytettävissä tilalla kunakin kalenterivuotena ennen 1 päivää maaliskuuta. Lannoitussuunnitelmaan on sisällyttävä ainakin seuraavat tiedot:
a)
viljelykiertosuunnitelma, jossa on tarkennettava nurmella olevien lohkojen ja muilla kasveilla olevien lohkojen pinta-ala ja esitettävä karttaluonnoksena yksittäisten lohkojen sijainti;
b)
karjan lukumäärä ja kuvaus säilytys- ja varastointijärjestelmästä, mukaan lukien käytettävissä olevat lannanvarastointitilat;
c)
tilalla tuotetun lannan sisältämää typpeä ja fosforia koskeva laskelma;
d)
tilalla käytettävän tai muualle toimitettavan lannan määrä, laji ja ominaispiirteet;
e)
arvio viljelykasvien tarvitsemista typen ja fosforin määristä kullakin lohkolla;
f)
maaperän typen ja fosforin määrää koskevien maaperäanalyysien tulokset, jos tällaisia analyysejä on tehty;
g)
käytettävien lannoitteiden luonne;
h)
karjanlantana lisättävää typpeä ja fosforia koskeva laskema kultakin lohkolta;
i)
kemiallisina ja muina lannoitteina lisättävää typpeä ja fosforia koskeva laskelma kultakin lohkolta.
Lannoitussuunnitelma on tarkistettava seitsemän päivän kuluessa mahdollisesta viljelykäytäntöjen muuttumisesta sen varmistamiseksi, että suunnitelmat ja tosiasialliset maatalouskäytännöt vastaavat toisiaan.
4. Kullakin tilalla on pidettävä lannoitekirjanpitoa, joka sisältää typen ja fosforin lisäyksiin sekä hoitoon liittyvät tiedot.
Kirjanpito on toimitettava kalenterivuosittain toimivaltaiselle viranomaiselle.
5. Jokaisen poikkeusta hyväkseen käyttävän nurmitilan on hyväksyttävä se, että 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakemus, lannoitussuunnitelma sekä lannoitekirjanpito voidaan tarkastaa.
6. Oikean lannoituksen varmistamiseksi jokaisen viljelijän, jolle on myönnetty poikkeus, on tehtävä säännöllisin väliajoin maaperästä typpi- ja fosforianalyysit.
Näytteenotto ja analyysi on tehtävä vähintään neljän vuoden välein kullakin viljelykierron ja maaperän ominaisuuksien suhteen yhtenäisellä tilan osalla.
Analyyseja on tehtävä vähintään yksi kultakin viiden hehtaarin viljelyalalta.
Maaperän typpi- ja fosforianalyysin tulosten on oltava käytettävissä poikkeusta hyödyntävällä tilalla.
7. Karjanlantaa ei saa levittää syksyllä ennen nurmen muokkausta.
6 artikla
Maankäyttö
1. Tiloilla lannanlevitykseen käytettävissä olevasta maa-alasta vähintään 80 prosentilla on viljeltävä nurmea.
2. Yksilöllistä poikkeusta hyväkseen käyttävien viljelijöiden on toteutettava seuraavat toimenpiteet:
a)
lyhytikäiset nurmet kynnetään keväällä;
b)
kaikilla maannoksilla on välittömästi nurmen kyntämisen jälkeen viljeltävä runsaasti typpeä tarvitsevia kasveja;
c)
viljelykiertoon ei saa sisältyä ilmakehän typpeä sitovia palko- tai muita kasveja.
3. Tämä ei kuitenkaan koske apilaa nurmessa, jossa apilan osuus on alle 50 prosenttia, eikä muita palkokasveja, joiden aluskasvina käytetään nurmikasveja.
7 artikla
Seuranta
1. Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kartat, joista käy ilmi yksittäisten poikkeusten piiriin kuuluvien nurmitilojen, karjan ja maatalousmaan prosentuaalinen osuus kaikissa kreivikunnissa (county), sekä paikallistason maankäyttöä esittävät kartat laaditaan ja että ne päivitetään vuosittain.
2. Maaperää, pintavesiä ja pohjavettä on seurattava tietojen tuottamiseksi maaperässä olevan veden typpi- ja fosforipitoisuudesta, maaprofiilin mineraalitypestä ja pohjaveden ja pintavesien nitraattipitoisuuksista sekä poikkeukseen liittyvien olosuhteiden että tavanomaisten olosuhteiden osalta. Seurantaa on tehtävä sekä yksittäisten tilojen pelloilla että maatalousalueiden valuma-alueiden seurantapaikoissa. Seurantapaikkojen on katettava pääasialliset maannokset, voimaperäistämisasteet, lannoituskäytännöt ja viljelykasvit.
3. Veden laadun seurantaa on tehostettava kaikkein pilaantumisalttiimpien vesistöjen lähistöllä sijaitsevilla maatalousalueiden valuma-alueilla.
4. Yksilöllisistä poikkeuksista hyötyvillä tiloilla on tehtävä paikallista maankäyttöä, viljelykiertoa ja maatalouskäytäntöjä koskevia kartoituksia. Tämän päätöksen 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuista ravinneanalyyseista ja tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta seurannasta saatuja tietoja on käytettävä mallipohjaisissa laskemissa, joilla lasketaan nitraatti- ja fosforihävikki poikkeusta hyväkseen käyttävillä tiloilla.
8 artikla
Tarkastukset
1. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kaikille poikkeushakemuksille tehdään hallinnollinen tarkastus. Jos tarkastuksessa ilmenee, että 5 ja 6 artiklassa säädetyt edellytykset eivät täyty, tästä on ilmoitettava hakijalle. Tällaisessa tapauksessa hakemus on katsottava hylätyksi.
2. On laadittava peltotarkastusohjelma, joka perustuu riskianalyysiin, aikaisempien vuosien tarkastusten tuloksiin ja direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanolainsäädännön soveltamista koskevien yleisten pistokoetarkastusten tuloksiin. Peltotarkastuksia on tehtävä vähintään viidelle prosentille yksilöllistä poikkeusta hyödyntävistä tiloista, ja tarkastusten on liityttävä tämän päätöksen 5 ja 6 artiklassa esitettyihin edellytyksiin. Jos tarkastuksessa havaitaan, etteivät edellytykset täyty, asiasta on ilmoitettava viljelijälle. Nämä tiedot otetaan huomioon päätettäessä seuraavaa vuotta koskevasta poikkeushakemuksesta.
3. Toimivaltaisille viranomaisille on annettava tarvittavat valtuudet ja keinot, jotta ne voivat tarkastaa tämän päätöksen nojalla myönnettyyn poikkeukseen liittyvien edellytysten täyttymisen.
9 artikla
Raportointi
Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava vuosittain viimeistään kesäkuussa kertomus, johon sisältyvät seuraavat tiedot:
a)
7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kartat, joista käy ilmi yksittäisten poikkeusten piiriin kuuluvien tilojen, karjan ja maatalousmaan prosentuaalinen osuus kaikissa kreivikunnissa (county), sekä kartat paikallisesta maankäytöstä;
b)
tulokset 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta pohja- ja pintavesien nitraattipitoisuuksien seurannasta, myös tiedot veden laadun muutossuuntauksista poikkeuksen alaisissa ja tavanomaisissa olosuhteissa sekä tiedot poikkeuksen vaikutuksista veden laatuun;
c)
tulokset 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta, maaperässä olevan veden typpi- ja fosforipitoisuuksia ja maaprofiilin mineraalityppeä koskevasta maaperäseurannasta poikkeuksen alaisissa ja tavanomaisissa olosuhteissa;
d)
tiivistelmä 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta tehostetusta veden laadun seurannasta saaduista tiedoista ja niiden arviointi;
e)
7 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen kartoitusten tulokset paikallisesta maankäytöstä sekä viljelykierroista ja maatalouskäytännöistä;
f)
7 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen mallipohjaisten laskemien tulokset nitraatti- ja fosforihävikistä yksilöllistä poikkeusta hyödyntävillä tiloilla;
g)
8 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu tilatarkastuksiin perustuva arviointi poikkeukseen liittyvien edellytysten täyttymisestä sekä hallinnollisten tarkastusten ja peltotarkastusten tuloksiin perustuvat tiedot tiloista, joilla edellytykset eivät täyty.
h)
vertaileva analyysi poikkeustilojen ja muiden tilojen tarkastuksista Irlannissa. Tietojen on sisällettävä tiedot vuositarkastuksista, hallinnollisista tarkastuksista, maataloustarkastuksista täydentävien ehtojen puitteissa sekä sääntöjen rikkomista koskevista tilastoista.
10 artikla
Soveltaminen
Tätä päätöstä sovelletaan Irlannin toimintaohjelman kanssa, sellaisena kuin toimintaohjelma on täytäntöönpantuna European Union (Good Agricultural Practice for Protection of Waters) Regulations 2014 -säädöksellä (Statutory Instrument N:o 31, 2014).
Tämä päätös on voimassa 31 päivään joulukuuta 2017 asti.
11 artikla
Tämä päätös on osoitettu Irlannille.
Tehty Brysselissä 27 päivänä helmikuuta 2014.