RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 502/2013
af 29. maj 2013
om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 990/2011 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 3, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EØF) nr. 2474/93 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på 30,6 % på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«) (»den oprindelige undersøgelse«). Efter en antiomgåelsesundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13 blev denne told ved Rådets forordning (EF) nr. 71/97 (3) udvidet til også at omfatte importen af visse dele til cykler med oprindelse i Kina. Derudover blev det besluttet at oprette en fritagelsesordning på grundlag af grundforordningens artikel 13, stk. 2. De nærmere bestemmelser for ordningen er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 88/97 (4). For at opnå fritagelse fra den udvidede told skal cykelproducenter i Unionen overholde betingelserne i grundforordningens artikel 13, stk. 2, nemlig en andel af kinesiske cykeldele i produktionen på højst 60 % eller en værditilvækst på mere end 25 % til alle indførte dele. Til dato er der indrømmet mere end 250 fritagelser.
(2)
Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 1524/2000 (5), at ovennævnte foranstaltninger skulle opretholdes.
(3)
Efter en interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3 (»ændringsinterimsundersøgelsen«), besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 1095/2005 (6) at øge den gældende antidumpingtold til 48,5 %.
(4)
Efter en undersøgelse af antiomgåelsesforanstaltningerne i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4, og artikel 11, stk. 3, besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 171/2008 (7) at opretholde udvidelsen af den antidumpingtold, der indførtes på importen af cykler med oprindelse i Kina til importen af visse dele til cykler fra Kina.
(5)
Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, besluttede Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 990/2011 (8) (»den tidligere undersøgelse«), at ovennævnte foranstaltninger skulle opretholdes.
2. Indledning på eget initiativ
(6)
Efter udløbsundersøgelsens afslutning i oktober 2011 viste den dokumentation, som Kommissionen var i besiddelse af, at omstændighederne vedrørende dumping og skade, som lå til grund for indførelsen af de gældende foranstaltninger, kunne have ændret sig, og at disse ændringer var af varig karakter.
(7)
Især peger de umiddelbare oplysninger, der er til rådighed for Kommissionen, på, at det eksportkvotesystem, der anvendtes på cykelproducenter i Kina, og som i forbindelse med ændringsinterimsundersøgelsen forhindrede, at de eksporterende producenter kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, er blevet afskaffet i januar 2011.
(8)
Desuden har der fundet betydelige ændringer sted i EU-erhvervsgrenens struktur. Især har en række EU-producenter skiftet den komplette produktionscyklus ud med (delvise) samleprocesser, hvor der benyttes importerede dele.
(9)
Desuden indgår et stort antal producenter nu i Unionens cykelindustri som følge af en række udvidelser af EU-erhvervsgrenen i 2004 og 2007. Desuden har adskillige producenter, som var en del af EU-erhvervsgrenen forud for de to udvidelsesrunder, flyttet deres produktionsfaciliteter eller oprettet nye faciliteter i de nye medlemsstater. Som et resultat heraf kan EU-erhvervsgrenens omkostningsniveau have ændret sig.
(10)
Endelig blev den nuværende skadestærskel beregnet på grundlag af cykler, der er fremstillet af stål, men det ser ud til, at de fleste cykler i dag fremstilles af aluminiumlegeringer.
(11)
Alle disse ændringer synes at være af varig art, og de underbygger derfor behovet for at revurdere konklusionerne om skade og dumping.
(12)
Desuden er antallet af virksomheder i fritagelsesordningen hastigt voksende, og ordningen er ikke blevet tilpasset siden dens indførelse i 1997. Derudover er systemet til overvågning af importen af de dele, der er undtaget fra antidumpingforanstaltningerne, blevet meget komplekst og byrdefuldt, hvilket kan bringe dets effektivitet i fare.
(13)
Kommissionen meddelte efter en høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige umiddelbare beviser til at berettige indledningen af en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, og offentliggjorde en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) (9) i Den Europæiske Unions Tidende den 9. marts 2012 om indledningen på eget initiativ af en interimsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af cykler med oprindelse i Kina.
3. Sideløbende antiomgåelsesundersøgelse
(14)
Kommissionen indledte den 25. september 2012 ved forordning (EU) nr. 875/2012 (10) en undersøgelse vedrørende den mulige omgåelse af de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 990/2011 på importen af cykler med oprindelse i Kina ved import af cykler afsendt fra Indonesien, Malaysia, Sri Lanka og Tunesien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indonesien, Malaysia, Sri Lanka og Tunesien, og om at gøre denne import til genstand for registrering (»antiomgåelsesundersøgelsen«).
(15)
I maj 2013 udvidede Rådet ved forordning (EU) nr. 501/2013 (11) (»antiomgåelsesforordningen«) de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af cykler med oprindelse i Kina til at omfatte importen af cykler afsendt fra Indonesien, Malaysia, Sri Lanka og Tunesien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indonesien, Malaysia, Sri Lanka og Tunesien, da det konstateredes, at denne import indebærer omgåelse af foranstaltningerne ved omladning og/eller samleprocesser, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1 og 2.
4. Sideløbende antisubsidieundersøgelse
(16)
Den 27. april 2012 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (12) om indledning af en antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af cykler med oprindelse i Kina (»antisubsidieundersøgelsen«).
(17)
I november 2012 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (13) om, at konklusionerne i antiomgåelsesundersøgelsen kan anvendes i forbindelse med den antisubsidieundersøgelse, der er nævnt i betragtning 14 og 15.
(18)
I maj 2013 afsluttede Kommissionen ved afgørelse 2013/227/EU (14) antisubsidieundersøgelsen uden at indføre foranstaltninger.
5. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(19)
Kommissionen underrettede officielt kendte EU-producenter, kendte sammenslutninger af EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina og en sammenslutning af kinesiske producenter, repræsentanterne for det pågældende land, kendte importører og sammenslutninger af importører, kendte EU-producenter af dele til cykler og deres sammenslutninger samt kendte sammenslutninger af brugere om indledningen af undersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(20)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter, EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i så tilfælde at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter og deres sammenslutninger, alle EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden 1. januar 2011 til 31. december 2011.
(21)
Da repræsentanterne for det pågældende land ikke gav sig til kende ved indledningen af undersøgelsen, kontaktede Kommissionen omkring 70 kinesiske virksomheder, som allerede var kendt af Kommissionens tjenestegrene fra den tidligere undersøgelse. På et senere tidspunkt, hvor antisubsidieundersøgelse i betragtning 16 blev indledt, identificerede Kommissionen ca. 300 andre kinesiske eksporterende producenter, der også blev kontaktet som led i denne interimsundersøgelse.
(22)
Til trods for Kommissionens bestræbelser på at indhente samarbejde gav kun otte kinesiske grupper af eksporterende producenter sig til kende, hvoraf kun fire angav eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode (»NUP«), jf. definitionen i betragtning 37, og tegnede sig for mindre end 4 % af den samlede import af cykler fra Kina i NUP.
(23)
På grundlag af ovenstående besluttede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt at udtage stikprøver blandt de eksporterende producenter i Kina.
(24)
For en kinesisk eksporterende gruppe, Giant China, var anvendelsen af grundforordningens artikel 18, stk. 1, berettiget, hvilket fremgår af betragtning 63-64 og 131. Samarbejdsviljen blandt de kinesiske eksporterende producenter blev således yderligere reduceret.
(25)
Som det fremgår af betragtning 32-35 blev der udtaget en stikprøve af EU-producenter.
(26)
Som forklaret i betragtning 36 besluttede man, at det ikke var nødvendigt at udtage stikprøver for ikke forretningsmæssigt forbundne importører.
(27)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til alle andre parter, der anmodede herom inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, nemlig EU-producenterne i stikprøven, de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der gav sig til kende, jf. betragtning 36, og kendte producenter af dele til cykler i Unionen.
(28)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser og andre bemærkninger fra fire grupper af kinesiske eksporterende producenter og deres repræsentant, otte EU-producenter, som indgår i stikprøven, en sammenslutning af brugere og otte sammenslutninger af EU-producenter, 53 producenter af dele til cykler og en sammenslutning af producenter af dele til cykler. Ingen af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som blev kontaktet, besvarede spørgeskemaet.
(29)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
Producenter af cykler i Unionen
-
Accell Hunland, Ungarn
-
Decathlon RGVS, Portugal
-
Denver srl, Italien
-
SC Eurosport DHS, Rumænien
-
Koninklijke Gazelle, Nederlandene
-
Maxcom Ltd, Bulgarien
-
MIFA, Tyskland
-
Sprick Rowery, Polen
b)
Producenter af dele til cykler i Unionen
-
Chimsport, Rumænien
-
Telai Olagnero, Italien
c)
Eksporterende producenter i Kina
-
Ideal (Dong Guan) Bike Co.
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co.
-
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.
(30)
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina, som eventuelt ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra et referenceland:
-
Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V., Mexico City, Mexico
-
Bicicletas Magistroni, Mexico City, Mexico
-
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, Mexico.
(31)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger (»fremlæggelsen af oplysninger«) påstod visse parter, at de ikke fik tilstrækkelig lang tid til at fremsætte bemærkninger. Det skal hertil bemærkes, at parterne fik tilstrækkelig tid til at fremsætte bemærkninger i henhold til grundforordningens artikel 20, stk. 5. Denne påstand afvises derfor.
6. Stikprøveudtagning af EU-producenter
(32)
Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af otte virksomheder ud af de over 380 EU-producenter, Kommissionen havde kendskab til inden indledningen af undersøgelsen, som især blev udtaget på grundlag af den største repræsentative produktions- og salgsmængde, der med rimelighed kan undersøges inden for den tid, der er til rådighed, i betragtning af den geografiske spredning. Stikprøven omfattede de største producentlande i betragtning af produktionsmængderne. For hvert af disse lande var de virksomheder, der indgik i stikprøven, blandt de største repræsentative samarbejdsvillige producenter. Stikprøven omfattede også enheder fra de største samarbejdsvillige grupper. Der blev i denne procedure især lagt vægt på at udtage en stikprøve af lige mange virksomheder fra de gamle og de nye medlemsstater.
(33)
Stikprøven repræsenterede ca. 25 % af den samlede anslåede EU-produktion og det anslåede salg i NUP. Interesserede parter blev opfordret til at gøre sig bekendt med sagen og til at fremsætte bemærkninger om rimeligheden af dette valg inden for 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(34)
Visse interesserede parter gjorde indsigelser mod stikprøven af EU-producenter. De påstod, i) at den midlertidige stikprøve kun omfattede visse retlige enheder, der tilhører grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, i stedet for alle de retlige enheder, der udgør hele den økonomiske enhed, der fremstiller den pågældende vare; og ii) at forslaget omfattede en virksomhed, der for nylig var tabsgivende, mens EU-producenterne i samme periode havde gode kår. Det blev desuden påstået, at dette tab ikke hang sammen med den pågældende vare.
(35)
Disse argumenter blev afvist af følgende grunde: i) De enheder, der tilhører store grupper, som arbejdede uafhængigt af andre datterselskaber i samme gruppe, blev fundet repræsentative for EU-erhvervsgrenen, og det var derfor ikke nødvendigt at undersøge hele gruppen på et konsolideret grundlag. ii) Den pågældende interesserede part begrundede ikke sin påstand om, at den virksomhed, der indgik i stikprøven og som angiveligt var tabsgivende, ikke skulle være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. Endelig skal det bemærkes, at den udtagne stikprøve skal være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen, men de enkelte udtagne virksomheder behøver ikke nødvendigvis at være homogene. Den pågældende parts påstand måtte derfor afvises.
7. Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(36)
Det påtænktes også i indledningsmeddelelsen at udtage en stikprøve af ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Alle kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev kontaktet efter indledningen. Da der kun indkom få besvarelser som led i stikprøveundersøgelsen, blev der ikke udtaget en stikprøve. Alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der gav sig til kende, blev opfordret til at samarbejde og modtog et spørgeskema. Ingen af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører besvarede spørgeskemaet eller samarbejdede som led i den nuværende undersøgelse.
8. Undersøgelsesperiode
(37)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af NUP (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(38)
Den vare, der er genstand for den nuværende undersøgelse, er cykler uden motor (herunder trehjulede transportcykler, men ikke unicykler) (»den undersøgte vare«) med oprindelse i Kina, som for øjeblikket tariferes under KN-kode 8712 00 30 og ex 8712 00 70.
(39)
Som i den tidligere undersøgelse blev cyklerne inddelt i følgende kategorier:
-
A) ATB-cykler (cykler til alt terræn, herunder mountain bikes, 24″ eller 26″)
-
B) trekking-, by-, hybrid-, VTC- og touring-cykler, 26″ eller 28″
-
C) BMX- og børnecykler, 16″ eller 20″
-
D) andre cykler (undtagen unicykler).
(40)
Alle typer cykler som defineret ovenfor har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. De sælges desuden gennem stort set de samme distributionskanaler, såsom cykelhandlere, sportsforretninger og varehuse på EU-markedet. Da cyklerne har de samme grundlæggende anvendelsesformål, er de i vidt omfang indbyrdes udskiftelige, og modeller fra forskellige kategorier konkurrerer derfor med hinanden. Det konkluderedes derfor, at alle kategorierne udgør en enkelt vare.
(41)
En part påstod, at de forskellige typer cykler har markant forskellige egenskaber og anvendelsesformål og dermed også markant forskellige priser, mens disse forskellige typer cykler ud fra forbrugerens synsvinkel ikke er indbyrdes udskiftelige. Det blev endvidere påstået, at cykler af stål og aluminium ikke kan betragtes som indbyrdes udskiftelige, og at priserne også er forskellige.
(42)
Til støtte for sin påstand indsendte parten en undersøgelse om de grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål for fem forskellige varetyper og deres indbyrdes udskiftelighed. Det skal bemærkes, at undersøgelsen angiveligt var baseret på besvarelserne fra 36 personer, men det fremgår ikke klart, hvordan disse respondenter var blevet udvalgt. Det ser desuden ud til, at den specifikt blev gennemført med henblik på den nuværende undersøgelse. Undersøgelsen indeholder ingen kvantificerbare data. Det skal bemærkes, at indholdet af denne undersøgelse tilsyneladende er baseret på udtalelser fra kunder og/eller cykelproducenter og ikke verificerbar dokumentation. Undersøgelsesresultaternes repræsentativitet er derfor tvivlsom.
(43)
Parten har ikke fremlagt andre oplysninger til støtte for sin påstand.
(44)
Undersøgelsen bekræftede, at alle typer cykler som defineret ovenfor har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. Det blev navnlig konkluderet, at brugen af forskellige råvarer ikke påvirkede de grundlæggende egenskaber af en cykel. Selv om stål og aluminium har forskellige tekniske egenskaber såsom vægt, er de grundlæggende egenskaber i en cykel af stål og aluminium meget ens.
(45)
Parten fremlagde desuden heller ingen beviser for, at cykler af stål og cykler af aluminium skulle have forskellige grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber.
(46)
Med hensyn til de specifikke anvendelsesformål, brug og brugernes opfattelse af de pågældende cykler har undersøgelsen bekræftet, at alle cykler har samme grundlæggende anvendelsesformål og i alt væsentligt udfylder den samme funktion. De forskellige kategorier skal i princippet opfylde forskellige slutbrugeres krav, men slutbrugerne vil ofte anvende en cykel i en bestemt kategori til mange forskellige formål.
(47)
Der er følgelig ingen klare skillelinjer på grundlag af slutbrugernes anvendelse af cyklerne og forbrugernes opfattelse af de forskellige kategorier.
(48)
Desuden skelner EU-producenterne ofte ikke selv mellem cykler i de forskellige kategorier, hvad angår produktion, distribution og bogføring. De bruger nemlig ofte den samme fremstillingsproces for alle kategorier af cykler.
(49)
Desuden sælges cykler i de forskellige kategorier gennem stort set de samme distributionskanaler, såsom cykelhandlere, sportsforretninger og varehuse på EU-markedet.
(50)
Det konkluderedes derfor, at alle kategorierne udgør en enkelt vare.
(51)
En part fremførte, at den nuværende undersøgelse omfatter to KN-koder, jf. betragtning 38, men den tidligere undersøgelse i betragtning 5 omfattede tre KN-koder, nemlig ex 8712 00 10, 8712 00 30 og ex 8712 00 80. Det skal i den forbindelse bemærkes, at ændringerne i koderne skyldtes ændringer i den kombinerede nomenklatur, som indførtes ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1006/2011 (15) med virkning fra den 1. januar 2012.
(52)
I den forbindelse påstod parten, at cykler uden kuglelejer ikke burde betragtes under ét med cykler med kuglelejer. Undersøgelsen viste dog, at cykler med kuglelejer og cykler uden kuglelejer har de samme tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Parten understøttede desuden ikke sin påstand med dokumentation, og påstanden afvises derfor.
(53)
Desuden påstod parten, at der er væsentlige forskelle i Eurostats gennemsnitlige importpriser mellem de to KN-koder, der omfatter den pågældende vare. Det skal i denne forbindelse fremhæves, at Eurostats gennemsnitspris på grund af varesortimentet kun kan anvendes som en indikator for pristendensen, men ikke kan anvendes til at sammenligne salgspriserne mellem de forskellige lande og Unionen, hvilket også fremgår af betragtning 157.
(54)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog en part sin påstand om, at de forskellige typer cykler, der er omfattet af undersøgelsen, ikke er de samme varer, og påstod, at virksomheden havde fremlagt positive beviser for forskelle i råvarer, fysiske egenskaber, teknologiske egenskaber, endelige anvendelsesformål, som angiveligt skulle findes mellem de forskellige typer cykler.
(55)
Det skal hertil bemærkes, at de positive beviser, som parten påstår at have fremlagt, faktisk er den undersøgelse, som Kommissionen tog stilling i betragtning 42. Efter en grundig analyse konkluderede Kommissionen, at repræsentativiteten af undersøgelsens resultater var tvivlsom, jf. begrundelserne i betragtning 42.
(56)
Parterne påstod, at børnecykler, som parten definerede som cykler med hjulstørrelse på højst 16″, bør udelukkes fra undersøgelsens varedækning. Disse påstande blev baseret på antagelsen om, at især brugsvarigheden og de enklere egenskaber tydeligvis adskilte disse cykler fra andre typer cykler, der hører under varedækningen i denne undersøgelse.
(57)
Disse påstande blev dog fundet utilstrækkelige til at udelukke cykler med hjulstørrelse på højst 16″ fra varedefinitionen, da de ikke blev begrundede med tilstrækkelig dokumentation for, at der i denne undersøgelse er et klart skel mellem cykler med hjulstørrelse på højst 16″ og andre typer cykler i varedækningen. Det blev nemlig til gengæld konkluderet, at de væsentligste fysiske og tekniske egenskaber for cykler med en hjulstørrelse på højst 16″, som var de samme som for den pågældende vare - et menneskedrevet, pedaldrevet køretøj med mere end et hjul fastgjort til et stel - var meget vigtigere end de andre forskelle (altså hovedsagelig hjulstørrelsen). Det viste sig endvidere, at produktion, design, salgskanaler og forbrugerservice ikke var grundlæggende anderledes end for andre undersøgte typer cykler, der er genstand for undersøgelsen. Den kendsgerning, at cykler med hjulstørrelse på højst 16″ udgør en særskilt undergruppe i varedækningen for den pågældende vare, berettiger ikke en udelukkelse heraf fra varedækningen. Det blev navnlig konkluderet, at der ikke er nogen klar skillelinje mellem cykler med hjulstørrelse på højst 16″ og den pågældende vare, men snarere, at der er et stort overlap vedrørende definitionen af den pågældende vare, nemlig at det er et menneskedrevet, pedaldrevet køretøj med mere end et hjul, som overvejende anvendes til transport og sport. Undersøgelsen viste i den henseende at en af de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter faktisk eksporterede cykler til Unionen med en hjulstørrelse på 12″, som ikke nødvendigvis betragtedes som børnecykler, men som var foldecykler, der anvendes af voksne, for hvem opbevaring var en vigtig egenskab for cyklerne.
(58)
Anmodningen om at udelukke cykler med en hjulstørrelse på højst 16″ fra undersøgelsens varedækning afvises således.
2. Samme vare
(59)
Cykler, der fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet, cykler, der fremstilles og sælges på referencelandets marked, og cykler importeret til EU-markedet med oprindelse i Kina har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål og anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
1.1. Vurdering af markedsøkonomisk behandling
(60)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
-
Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.
-
Virksomhederne skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål.
-
Der må ikke være nogen væsentlige fordrejninger, som er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.
-
Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.
(61)
I forbindelse med denne undersøgelse anmodede alle eksporterende grupper, der oprindeligt samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og de indsendte ansøgningsformularen herom inden for tidsfristen.
(62)
For alle eksporterende grupper, der oprindeligt samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og efterprøvede ved kontrolbesøg hos de pågældende virksomheder alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling.
(63)
Besvarelsen fra den ene gruppe, Giant China, blev betragtet som meget mangelfuld, da den ikke omfattede alle de nødvendige oplysninger om gruppens struktur til trods for Kommissionens bestræbelser på at indhente de nødvendige oplysninger fra gruppen.
(64)
Giant China blev, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1, informeret om, at Kommissionen sandsynligvis ville anvende de foreliggende faktiske oplysninger i gruppens tilfælde og opfordrede den til at fremsætte bemærkninger. Da Giant China dog afslog at indsende de nødvendige oplysninger til Kommissionen, blev grundforordningens artikel 18, stk. 1, anvendt, og anmodningen om markedsøkonomisk behandling blev afslået.
(65)
Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at ingen af de kinesiske virksomhedsgrupper kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, da de ikke opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), af følgende årsager.
(66)
Ingen af de samarbejdsvillige eksporterende grupper var i stand til at påvise, at de opfyldte kriterium 1, da der blev konstateret statslig indgriben i beslutninger vedrørende de vigtigste råvarer (stål og aluminium). De samarbejdsvillige eksporterende gruppers omkostninger til stål og aluminium udgør mindst 20-25 % af produktionsomkostningerne for den pågældende vare. Mange virksomheder er fuldt ud vertikalt integrerede, hvilket vil sige, at de indkøber aluminiumsbarrer eller stål til fremstilling af rør, som derefter anvendes til fremstilling af stel/forgafler og endelig cykler.
(67)
Undersøgelsen viste, at de tre samarbejdsvillige kinesiske grupper af eksporterende producenter købte stål og aluminium til brug for produktionen af den pågældende vare på det kinesiske hjemmemarked.
(68)
Priserne er baseret på noteringerne for aluminium på den statskontrollerede børs Shanghai Non-ferrous Metal Exchange market (»børsen« eller »SHFE«). Denne børs er en lukket børs for kinesisk registrerede virksomheder og kinesiske borgere, og den kontrolleres af det statslige reguleringsorgan (State Securities Regulatory Commission). En lang række bestemmelser, der vedrører børsens funktion, bidrager til en lav volatilitet og priser, der ikke afspejler markedsværdien på SHFE: Daglige prisudsving er begrænset til 4 % over eller under den fastlagte pris fra den foregående handelsdag, der handles kun i en begrænset periode (indtil den 15. dag i hver måned), terminskontrakter er begrænset til en varighed på op til 12 måneder, og både børsen og mæglerne opkræver handelsgebyrer.
(69)
Hvad angår handler på SHFE kan fysiske leveringer kun ske i et godkendt lager i Kina i modsætning til internationale børser, hvor leveringen kan ske globalt. Endvidere er SHFE kun en platform for fysiske udvekslinger (der sælges ingen derivater), og dette betyder, at det kinesiske aluminiumsmarked er fuldstændigt isoleret. Som en følge heraf er der i praksis ikke mulighed for arbitrage med den globale benchmark, London Metals Exchange (»LME«), eller andre markeder og børsen fungerer isoleret fra den øvrige verdens markeder. Der er derfor ikke mulighed for arbitrage mellem disse markeder. I NUP lå priserne på primæraluminium ca. 7 % lavere på SHFE (ekskl. moms) end på LME (også ekskl. moms), sammenlignet på grundlag af spotpriserne.
(70)
Staten griber også ind i prisfastsættelsesmekanismerne på SHFE, da staten både er sælger og køber af primæraluminium gennem State Reserve Bureau og andre statslige organer. Staten fastsætter desuden daglige prisbegrænsninger gennem reglerne for SHFE, som er blevet godkendt af det statslige kontrolorgan China Securities Regulatory Commission (»CSRC«).
(71)
Kina yder støtte til forarbejdning af aluminiumsprodukter med en delvis momsgodtgørelse på eksporten af mange aluminiumsprodukter (for cykler er satsen på 15 %); ved eksport af primæraluminium sker der dog ingen godtgørelse. Dette er et incitament for den kinesiske industri til at forarbejde aluminium, og det har en direkte indvirkning på udbuddet af og prisen på primæraluminium på hjemmemarkedet. Desuden viste undersøgelsen, at primæraluminium til eksport pålægges en afgift på 17 %, mens eksporten af cykler ikke pålægges afgifter. Dette bekræfter konklusionerne om den kinesiske stats indgriben på det hjemlige marked for aluminium. Disse instrumenter trykker hjemmemarkedspriserne, da de tilskynder den hjemlige industri til at fremstille færdige varer, der omfatter aluminium (som f.eks. den pågældende vare) både til hjemmemarkedet og eksportmarkeder.
(72)
En anden fordrejning fra den kinesiske stats side sker i form af interventioner på markedet gennem State Reserves Bureau (»SRB«), som er en del af National Development Reform Commission (»NDRC«). I slutningen af 2008 og begyndelsen af 2009 begyndte SRB at opkøbe lagre af primæraluminium fra kinesiske aluminiumsmelteanlæg for at stimulere prisen på råvaren. SRB solgte primæraluminium tilbage til markedet, hvilket f.eks. skete i november 2010, jf. oplysninger fra Bloomberg (16). Nyhedsagenturet, Xinhua News Agency, berettede om disse foranstaltninger til opbygning af lagre i december 2008 og oplyste, at der var planer om at samle op til 300 000 ton aluminium til priser, som var 10 % højere end markedsprisen, i en foranstaltning, der var udarbejdet for at øge priserne (17). SRB's plan om opbygning af lagre involverede køb fra en række kinesiske smelteanlæg, selv om ca. halvdelen blev købt fra Aluminium Corporation of China Ltd. Ovenstående viser, at den kinesiske stat har en afgørende rolle i prisfastsættelsen for primæraluminium, og at den griber ind på markedet.
(73)
At de markante statslige indgreb, der er beskrevet i ovenstående, er klart målrettede, bekræftes bl.a. ved den 12. femårsudviklingsplan for aluminium (2011-2015), hvor den kinesiske regering eksplicit bekræfter, at det er hensigten at tilpasse skatte- og eksportskattelettelser og andre økonomiske løftestænger og at gennemføre en streng kontrol af den samlede ekspansion og eksporten af primærprodukter. Denne plan er en videreførelse af den politik, som fandtes i den tidligere aluminiumsplan. Endvidere er disse planer blevet gennemført igennem mange år, og som vist i ovenstående var en række gennemførelsesforanstaltninger i kraft i NUP.
(74)
De mange statsligt indførte fordrejninger i de kinesiske priser på primæraluminium påvirker råvarepriserne. Herudover nyder producenterne godt af en fordel ved disse fordrejninger i den forstand, at de normalt foretager deres indkøb på det kinesiske marked hos lokale leverandører, der bruger kinesiske spotmarkedspriser (eller SHFE-priser) som benchmark. I NUP lå disse priser ca. 7 % under verdensmarkedspriserne. Teoretisk set kan kinesiske virksomheder også købe visse mængder til LME-prisen, når priserne på det kinesiske marked er højere som følge af statens indgriben intervention - mens det modsatte ikke er muligt for ikke-kinesiske operatører.
(75)
Det kan således konkluderes, at det kinesiske aluminiumsmarked er fordrejet på grund af væsentlig statslig indgriben.
(76)
Den kinesiske stats indgriben i stålsektoren er dokumenteret ved, at hovedparten af de største stålproducenter i Kina er statsejede, og den installerede kapacitet og produktion påvirkes af forskellige femårsindustriplaner, navnlig den nuværende 12. femårsplan (2011-2015) for jern- og stålsektoren.
(77)
Staten udøver desuden væsentlig kontrol over råvaremarkedet. Koks (som sammen med jernmalm er de vigtigste råvarer til produktion af stål) er underlagt mængderestriktioner ved eksport og en eksportafgift på 40 %. Det kan således konkluderes, at det kinesiske stålmarked er fordrejet på grund af væsentlig statslig indgriben.
(78)
Kommissionen har gennemført en antidumpingundersøgelse (18), som har bekræftet betydningen af den statslige indgriben i den specifikke rørsektor, som er den vigtigste råvare til fremstilling af cykler af stål.
(79)
Det kan således konkluderes, at det kinesiske stålmarked er fordrejet på grund af væsentlig statslig indgriben.
(80)
Under disse omstændigheder har ingen af virksomhederne været i stand til at bevise, at deres forretningsmæssige beslutninger vedrørende køb af råvarer ikke er underkastet en væsentlig statslig indgriben, og at omkostningerne ved de vigtigste indkøb gennemgående afspejler markedspriserne. De kunne således ikke påvise, at de opfyldte kriterium 1.
(81)
Vedrørende de andre fire kriterier, var de tre samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter i stand til at påvise, at de opfyldte disse kriterier.
(82)
I lyset af konklusionerne om kriterium 1, blev det efter høring af det rådgivende udvalg konkluderet, at de tre samarbejdsvillige kinesiske grupper af eksporterende ikke skulle indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(83)
Kommissionen fremlagde officielt resultaterne af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for de pågældende virksomheder i Kina og klageren. De fik endvidere lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
1.2. Parternes argumenter
(84)
Efter fremlæggelsen af konklusionerne om markedsøkonomisk behandling påstod en virksomhed, at afslaget på markedsøkonomisk behandling er baseret på den kinesiske cykelindustri som helhed og ikke på individuelle virksomheder. Det skal i den forbindelse bemærkes, at selv om Kommissionen foretog en vurdering af stål- og aluminiumssektoren i Kina, er der er en klar forbindelse mellem stål- og aluminiumsmarkederne i Kina og de samarbejdsvillige gruppers indkøb af stål- og aluminiumsprodukter som råvare.
(85)
Det blev desuden påstået, at de kinesiske cykelproducenters omkostningsfordel vedrørende stål og aluminium er ubetydelig, da den kun udgør mellem 1,4 % og 1,75 % i betragtning af, at primæraluminium og stål udgør 20-25 % af produktionsomkostningerne til cykler, og at prisforskellen mellem LME- og SHFE-priserne var på 7 % i NUP.
(86)
Det skal i den forbindelse fremhæves, at den afgørende faktor i analysen er råvarens andel i produktionsomkostningerne (som i denne sag er betydelig, da den udgør mindst 20-25 % af produktionsomkostningerne) og den kendsgerning, at råvaremarkedet er fordrejet i Kina. Fordrejningens nøjagtige kvantitative virkning for virksomhedens omkostninger betragtes ikke som en afgørende faktor.
(87)
Det blev desuden påstået, at Kommissionen i en anden undersøgelse havde analyseret de direkte priser på råvarer, der brugtes til produktion af den pågældende vare, i stedet for prisen på de primære råvarer, og at Kommissionen i den foreliggende sag burde have evalueret den statslige indgriben i priserne på de direkte råvarer, altså ekstrudering af aluminiumslegeringer, og ikke i primæraluminium, som er den vigtigste råvare.
(88)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at de enkelte undersøgelser analyseres separat. Det forhold, at markedet for primæraluminium kontrolleres af staten, antyder, at markedet for mellemprodukter af aluminium heller ikke fungerer på markedsøkonomiske vilkår, altså udbud og efterspørgsel. Påstanden blev derfor afvist.
(89)
Det blev desuden påstået, at eventuelle forskelle i prisen på primæraluminium mellem SHFE og LME ikke kan føre til en forskel i prisen på ekstrudering af aluminiumslegeringer mellem de respektive markeder, og at faktorer som f.eks. produktionseffektivitet, overskydende kapacitet og omkostninger til miljøforpligtelser bør tages i betragtning.
(90)
Det skal i den forbindelse understreges, at der ikke blev indsendt beviser for denne påstand. Da der ikke blev fremlagt beviser, var Kommissionen ikke i stand til at analysere og verificere denne påstand, som derfor blev afvist.
(91)
Det blev endvidere påstået, at Kommissionen ved at se bort fra, at der findes en lang række mellemprodukter, havde set bort fra de faktiske egenskaber og faktorer i forbindelse med prisfastsættelse for de endelige cykelprodukter. Da cykler sælges direkte til slutbrugerne (i modsætning til primæraluminium), er andre faktorer end råvareprisen afgørende for prisen på cykler, f.eks. cyklens specifikke tekniske egenskaber og forbrugernes efterspørgsel.
(92)
Der blev imidlertid ikke fremlagt yderligere oplysninger om disse egenskaber og faktorer, som burde tages i betragtning, og det var således ikke muligt for Kommissionen at fremsætte bemærkninger hertil.
(93)
Det blev endvidere påstået, at Kommissionen foretog en forkert vurdering af principperne for SHFE. Det blev påstået, at CSRC regulerer SHFE's funktioner på samme måde som bl.a. Autorité des marchés financiers (»AMF«) i Frankrig eller Financial Services Authority (»FSA«) i Det Forenede Kongerige, og at CSRC's rolle og særlige regulerings- og tilsynsforanstaltninger er i overensstemmelse med G-20-principperne. Konklusionerne om markedsøkonomisk behandling, som er baseret på CSRS' rolle og SHFE's funktioner, er således ubegrundede.
(94)
Det skal bemærkes, at virksomheden ikke tog højde for den kendsgerning, at FSA (19) og AMF (20) er uafhængige ikke-statslige organer, hvorimod CSRC er en enhed i et ministerium, som hører direkte under State Council (statsrådet) (21). Statsrådet er statens øverste udøvende organ og statsadministrationens øverste organ (22). Dette er endnu et eksempel på, at staten er aktivt involveret i reguleringen af aluminiumsmarkedet i Kina. Hvad angår overholdelsen af G-20-principperne, fremlagde virksomheden blot en erklæring uden egentlig at uddybe, hvilke principper der refereres til. Påstanden afvises derfor.
(95)
Derudover var en virksomhed ikke enig i Kommissionens vurdering af, at arbitrage mellem den globale benchmark LME eller andre markeder og SHFE-priserne ikke er praktisk mulig, og at SHFE derfor anvendes isoleret fra andre verdensmarkeder.
(96)
Det skal bemærkes, at dette modsiger virksomhedens accept af prisforskellen mellem SHFE og LME i den periode, hvor SHFE-prisen var højere end LME-priserne, idet det påstås, at de kinesiske producenter i den omtalte periode betalte mere for aluminiumsprodukter end EU-producenterne.
(97)
Virksomheden påstod endvidere, at SHFE fra 2010 begyndte at tillade fysiske leveringer af aluminium til toldlagre i Shanghais frihandelszone. Det ses heraf, at denne erklæring ikke modsiger, men nærmere bekræfter Kommissionens vurdering af, at fysiske leveringer kun kan finde sted til lagre i Kina, som er blevet godkendt af SHFE, i modsætning til international handel, hvor leveringer kan finde sted hvor som helst i verden.
(98)
Det blev også påstået, at SHFE er et terminsmarked, og at terminskontrakter om aluminium er blevet handlet på SHFE siden 1991, og at Kommissionens konklusion om, at der ikke sælges derivater på SHFE, således er ukorrekt.
(99)
SHFE er ganske rigtigt et terminsmarked. De terminskontrakter, der handles på SHFE, afsluttes med fysiske leveringer. Derivatprodukter uden fysisk levering, dvs., at de ikke egentlig udnyttes, men handles inden deres leveringsdato, er begrænset i Kina, og SHFE er derfor blot en platform for fysisk udveksling, hvilket isolerer det kinesiske aluminiumsmarked.
(100)
Det blev også påstået, at Kommissionens argumenter vedrørende virkningen af moms/skatte-foranstaltningerne og lagerforanstaltningerne vedrørende primæraluminium for prisfastsættelsen på cykler er økonomisk tvivlsomme og ikke tilstrækkeligt begrundede.
(101)
Da virksomheden imidlertid ikke uddybede, hvilke elementer Kommissionen mangler i sin analyse, eller yderligere begrundede sin påstand, var det ikke muligt for Kommissionen at fremsætte bemærkninger hertil.
(102)
Det blev endvidere påstået, at der er mange ligheder mellem Kina industripolitik og EU-politikkerne, og at Kommissionen ikke har påvist, at Kinas industripolitik har en direkte eller væsentlig indvirkning på de kinesiske eksporterende cykelproducenters beslutninger om råvarer, cykelproduktion eller -salg.
(103)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at det ikke var klart, hvilke EU-politikker virksomheden henviste til, og Kommissionen kan derfor ikke fremsætte bemærkninger til denne påstand. Desuden skal det vedrørende udtalelsen om, at det ikke blev bevist, at Kinas industripolitik har en væsentlig indvirkning på de kinesiske eksporterende cykelproducenters beslutninger om råvarer, produktion og salg, bemærkes, at 5-årsplanen i den kinesiske aluminiumssektor, fordrejningerne i prisen på aluminium, som handles på et isoleret marked, hvor aluminium udgør 20-25 % af de samlede produktionsomkostninger til en cykel, peger i retning af en tydelig forbindelse mellem Kinas industripolitik og de kinesiske eksporterende cykelproducenters beslutninger om råvarer, produktion og salg.
(104)
Det blev også påstået, at Kommissionen ikke overholdt den frist på tre måneder, som er fastsat i grundforordningen. Det skal i den forbindelse bemærkes, at Kommissionen på grund af de kinesiske eksportørers meget begrænsede samarbejde gjorde en ekstra indsats for at opnå et bredere samarbejde ved at tage kontakt til en lang række flere eksportører, som blev identificeret senere i undersøgelsen. Det var som følge heraf ikke muligt at træffe afgørelse om markedsøkonomisk behandling inden for den fastlagte frist. Kommissionen minder desuden om, at Retten (23) for nylig har afgjort, at en afgørelse om markedsøkonomisk behandling truffet uden for den frist på tre måneder, som er fastlagt i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), ikke i sig selv er nok til at føre til en annullering af en forordning om indførelse af antidumpingforanstaltninger. Det skal endvidere bemærkes, at grundforordningens artikel 2, stk. 7, imidlertid er blevet ændret, hvilket betyder, at Kommissionen kun skal træffe afgørelse om markedsøkonomisk behandling af virksomhederne i stikprøven, og at denne afgørelse normalt skal foreligge senest syv måneder efter, men ikke senere end otte måneder efter indledningen af undersøgelsen (24). Denne ændring gælder alle nye og igangværende undersøgelser, herunder denne undersøgelse. Afgørelserne forelå inden otte måneder efter datoen for indledningen af undersøgelsen.
(105)
Ud fra ovenstående blev påstanden om manglende overholdelse af fristen på tre måder afvist.
1.3. Parternes anmodninger
(106)
En part anmodede om, at anmodninger om markedsøkonomisk behandling fra producenter i Kina, som stoppede med at eksportere til Unionen, også skulle analyseres. Det blev påstået, at disse producenter kun stoppede med at eksportere til Unionen på grund af den antidumpingtold, der blev indført i 2005.
(107)
Det skal i den forbindelse fremhæves, at konklusionerne vedrørende dumping og skade vedrører den nuværende undersøgelsesperiode (»NUP«), som blev fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 6, stk. 1. Dette betyder, at de oplysninger, der blev indhentet fra de eksporterende producenter med henblik på at fastsætte den normale værdi og eksportprisen, også udelukkende vedrører denne periode. Analysen vedrørende markedsøkonomisk behandling gennemføres med henblik på fastsættelse af den normale værdi for de eksporterende producenter i Kina, som derefter sammenlignes med eksportprisen i samme periode. Hvis en producent ikke eksporterede den pågældende vare i NUP, kan der ikke beregnes en eksportpris eller en dumpingmargen. Der er således ingen grund til at behandle en anmodning om markedsøkonomisk behandling for en producent, som ikke eksporterede den pågældende vare i NUP. Kommissionen skal dog erindre, at alle eksporterende producenter har mulighed for at anmode om en »interimsundersøgelse« for at få revideret deres situation, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3, eller de eksporterende producenter, som ikke har eksporteret den pågældende vare i den undersøgelsesperiode, som lå til grund for foranstaltningerne, har samme mulighed for at anmode om en »fornyet undersøgelse (ny eksportør)« i henhold til samme forordnings artikel 11, stk. 4.
(108)
Parten nævnte desuden Domstolens dom i Brosmann-sagen (25) i sin anmodning og syntes at antyde, at producenter i Kina, iflg. denne dom, kan indsende anmodninger om markedsøkonomisk behandling, selv om de ikke eksporterede den pågældende vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Det skal bemærkes, at dommen ikke behandler situationen vedrørende markedsøkonomisk behandling for eksporterende producenter, der ikke eksporterede i undersøgelsesperioden, og dommen er således ikke relevant i den foreliggende sag.
(109)
Anmodningen blev derfor afvist.
(110)
Det blev også påstået, at eksportprisen for virksomheder uden eksport til Unionen i NUP burde fastsættes på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 9, dvs. på ethvert andet rimeligt grundlag.
(111)
Det skal hertil bemærkes, at det af grundforordningens artikel 2, stk. 9, ikke positivt fremgår, at der skal beregnes en eksportpris for producenter fra det pågældende land, hvis de ikke foretog eksport til Unionen. Derimod henviser grundforordningens artikel 2, stk. 9, til videresalgsprisen på den importerede vare som grundlag for at beregne eksportprisen, og til justeringer for alle omkostninger, der er påløbet mellem import og videresalg, hvilket godtgør, at der rent faktisk fandt import sted til Unionen. Udtrykket »ethvert andet rimeligt grundlag« i første punktum i denne artikel vedrører særlige tilfælde, hvor de tidligere nævnte metoder ikke kan anvendes. Det berører ikke den kendsgerning, at artiklen indebærer, at der er foretaget import til Unionen i NUP.
1.4. Konklusion
(112)
På baggrund af ovenstående kunne ingen af de kinesiske grupper, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, dokumentere, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Det blev derfor fastslået, at grupperne ikke burde indrømmes markedsøkonomisk behandling.
2. Individuel behandling
(113)
Ved forordning (EU) nr. 765/2012 (26), som trådte i kraft den 6. september 2012, ændrede Europa-Parlamentet og Rådet grundforordningens artikel 9, stk. 5. Det fremgår af artikel 2 i forordning (EU) nr. 765/2012, at ændringen kun gælder undersøgelser, der indledes efter forordningens ikrafttræden. Den nuværende undersøgelse blev indledt den 9. marts 2012, og ændringen finder således ikke anvendelse for den nuværende undersøgelse.
(114)
I medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for lande, der er omfattet af grundforordningens artikel 2, stk. 7, undtagen hvis virksomhederne i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 5, kan påvise, at deres eksportpriser og -mængder samt vilkårene og betingelserne for salget fastsættes frit, at valutaomregninger foretages til markedskursen, og at en eventuel statslig indgriben ikke muliggør omgåelse af foranstaltninger, hvis eksportører pålægges forskellige toldsatser.
(115)
De tre samarbejdsvillige eksporterende grupper, som anmodede om markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling, hvis de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. På grundlag af ovenstående oplysninger blev det konkluderet, at alle tre grupper i Kina opfyldte samtlige betingelser for individuel behandling.
3. Normal værdi
3.1. Referenceland
(116)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(117)
Til dette formål foreslog Kommissionen i indledningsmeddelelsen Mexico, der også var referenceland i den tidligere undersøgelse vedrørende Kina.
(118)
Alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til det påtænkte valg af referenceland.
(119)
En part påstod, at Mexico ikke var det bedste valg af referenceland, men at Taiwan var et bedre alternativ, idet Taiwan har stor produktion af cykler, flere ligheder med Kina end Mexico og vil give en mere pålidelig normal værdi.
(120)
Kommissionen søgte at opnå samarbejde fra 15 lande, nemlig Bangladesh, Canada, Cambodja, Indien, Indonesien, Malaysia, Mexico, Norge, Filippinerne, Sri Lanka, Taiwan, Thailand, Tunesien, Tyrkiet og USA.
(121)
Kommissionen modtog kun spørgeskemabesvarelser fra tre mexicanske cykelproducenter, som også accepterede et kontrolbesøg med henblik på at verificere deres besvarelser. Ingen andre virksomheder fra de øvrige kontaktede lande samarbejdede. Disse tre producenter havde et hjemmemarkedssalg, der repræsenterede mere end 30 % af det mexicanske marked, som blev anslået til ca. 1,7 mio. enheder i 2011. Det blev konstateret, at der er over 14 producenter og en række importører på det konkurrencebaserede marked. Importen af cykler i 2011 kom hovedsageligt fra Kina (over 60 %) og Taiwan (20 %). Denne import tegnede sig for omkring 5 % af det mexicanske marked (kilde: årsrapport fra ANAFABI, den mexicanske sammenslutning af cykelproducenter).
(122)
Det mexicanske marked for den pågældende vare, antallet af aktører, den indenlandske konkurrence og produktionsprocessens karakteristika bekræftede, at Mexico stadig var et velegnet referenceland. I betragtning af ovenstående kan det mexicanske marked anses for at være repræsentativt og konkurrencepræget. Det konkluderedes derfor, at Mexico var et passende referenceland.
3.2. Fastsættelse af den normale værdi i referencelandet
(123)
Den normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenterne i referencelandet, jf. nedenfor.
(124)
Undersøgelsen viste, at den pågældende vare solgtes i repræsentative mængder på det mexicanske hjemmemarked.
(125)
Det blev endvidere undersøgt, om salget på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i NUP.
(126)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet for denne varetype i NUP, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.
(127)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af kun det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg af den varetype.
(128)
Undersøgelsen viste desuden ingen varetyper, som ikke solgtes med rentabelt salg.
4. Eksportpris
(129)
I alle de tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk blev betalt eller skulle betales.
(130)
I tilfælde, hvor salget foregik via en forretningsmæssigt forbunden importør eller forhandler, blev eksportpriserne beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, på grundlag af den pågældende importørs videresalgspriser til de første uafhængige kunder i Unionen. Der blev foretaget justeringer for alle de omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Hvad angår fortjenstmargenen, blev en ikke forretningsmæssigt forbunden importørs/forhandlers fortjeneste på den pågældende vare anvendt, da den forretningsmæssigt forbundne importørs/forhandlers faktiske fortjeneste ikke blev betragtet som et pålideligt grundlag på grund af forholdet mellem de eksporterende producenter og den forretningsmæssigt forbundne importør/forhandler.
(131)
Som det fremgår af betragtning 63 og 64, afslog Giant China at indsende de nødvendige oplysninger om gruppens struktur og vigtige oplysninger om produktion, eksportsalgsmængder og priser på den pågældende vare ved eksport til Unionen i NUP for de virksomheder, der indgår i Jinshan Development and Construction Ltd.-gruppen (»Jinshan Group«), som er involveret i produktion og salg af den pågældende vare i Kina, og derfor anvendtes grundforordningens artikel 18, stk. 1, for så vidt angår eksportprisen.
(132)
Giant China anfægtede anvendelsen af grundforordningens artikel 18, stk. 1, både hvad angår afslaget på markedsøkonomisk behandling og anvendelsen af de foreliggende faktiske oplysninger til beregning af eksportprisen. Det påstås, at de oplysninger, som Kommissionen anmodede om, ikke var nødvendige for beregningen af dumpingmargenen. Derfor påstod Giant China, at de oplysninger, der blev anmodet om for Jinshan Group, som er beliggende i Kina, ikke var relevante for analysen med henblik på markedsøkonomisk behandling eller beregningen af eksportprisen, da Jinshan Group ikke er direkte forretningsmæssigt forbundet med Giant China og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder (»Giant Group«).
(133)
Undersøgelsen bekræftede dog, at et datterselskab i Giant Group aktivt producerede og eksporterede den pågældende vare til Unionen i en del af NUP, nemlig Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co. Ltd. (»GP«), og faktisk gennem fælles aktionærer og strukturelle og ledelsesmæssige forbindelser var forretningsmæssigt forbundet med Jinshan Group, og at denne gruppe var involveret i produktion og salg af den pågældende vare. Da virksomhederne i Jinshan Group, som var involveret i produktion og salg af den pågældende vare i NUP, ikke besvarede formularen vedrørende markedsøkonomisk behandling og antidumpingspørgeskemaet, kunne det ikke afgøres, i hvilket omfang Jinshan Groups produktion og salg af den pågældende vare havde en indvirkning på fastlæggelsen af eksportprisen for GP og dermed for hele Giant-gruppen. Det kunne heller ikke undersøges, om betingelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), var opfyldt. I mangel af samarbejde om disse spørgsmål måtte Giant China's påstande afvises.
(134)
Giant China påstod endvidere, at der ikke er behov for at tage højde for prisoplysninger fra andre eksporterende producenter ved beregningen af individuelle margener for en eksporterende producent, medmindre Giant China og Jinshan Group betragtes som én enhed i betragtning af de eksisterende tætte finansielle, kommercielle og ledelsesmæssige forbindelser.
(135)
Sagsakterne viser, at GP og Jinshan Group er forretningsmæssigt forbundne og har tætte aktionærmæssige, strukturelle og ledelsesmæssige forbindelser. I mangel af fuldstændige oplysninger om samtlige GP's forretningsmæssigt forbundne parter, navnlig de kinesiske eksporterende cykleproducenter, der er datterselskaber i Jinshan Group, er det umuligt at gennemføre fuldstændige og pålidelige beregninger af eksportprisen og dermed opnå en individuel margen for GP og som følge heraf for hele Giant Group.
(136)
Det blev også påstået, at de oplysninger, der blev anmodet om, medførte en urimelig byrde for Giant China, og at den gjorde sit yderste for at bidrage til undersøgelsen. Det skal i den forbindelse bemærkes, at der ikke blev fremlagt dokumentation inden fremlæggelsen af oplysninger, for at Giant China bestræbte sig på at indsamle de oplysninger, der blev anmodet om i formularen vedrørende markedsøkonomisk behandling og i antidumpingspørgeskemaet for virksomheder i Jinshan Group, som er involveret i produktion og salg af den pågældende vare. I løbet af undersøgelsen påstod Giant China, at det ikke var nødvendigt at fremlægge de oplysninger, der blev anmodet om, men ikke, at det var urimeligt byrdefuldt at indhente disse oplysninger. Giant China fremlagde først dokumentation for de påståede bestræbelser efter den endelige fremlæggelse af oplysninger, på et tidspunkt, hvor disse oplysninger ikke længere kunne verificeres. Der kunne således ikke længere tages hensyn hertil.
(137)
Giant China påstod, at der under alle omstændigheder ikke var risiko for omgåelse af eventuelle antidumpingforanstaltninger gennem f.eks. et skifte i produktionen mellem de to grupper, da GP - den eneste forbindelse mellem de to grupper - havde indstillet sine aktiviteter i september 2011. Det skal hertil bemærkes, at GP ved udgangen af NUP stadig eksisterede som enhed, hvilket også bekræftedes af Giant China. Produktionsaktiviteten kunne derfor være genoptaget når som helst i fremtiden, og den kendsgerning, at GP angiveligt indstillede sine aktiviteter i september 2011, er ikke relevant. Giant China påstod desuden, at risikoen for omgåelse kunne være blevet behandlet anderledes, f.eks. ved overvågningsklausulen i betragtning 276 og 277. Det skal hertil bemærkes, at overvågningsklausulen kun vedrører ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder, så de pågældende risici er ikke at samme slags, og der kan således ikke anvendes de samme redskaber.
(138)
Giant China påstod desuden, at der burde være gennemført et kontrolbesøg hos GP i Kina for at kontrollere GP's produktions- og salgsaktiviteter efter september 2011. Det skal hertil bemærkes, at det ikke blev betragtet som relevant, om GP indstillede sine aktiviteter efter september 2011. Hvis det virkelig var tilfældet, kunne GP have genoptaget produktion og salg af cykler når som helst, og kontrolbesøget ville ikke have reduceret denne risiko.
(139)
Desuden fremlagde Giant China dokumentation for, at Giant Groups aktier i GP blev solgt den 30. marts 2013. Det skal dog bemærkes, at denne transaktion forekom efter NUP, og i betragtning af undersøgelsens fremskredne stadie kan disse oplysninger ikke verificeres og er ikke relevante i forbindelse med denne undersøgelse. Hvis Giant anmoder om en ny behandling af deres situation efter salget af aktierne, kan disse oplysninger tages i betragtning i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningen.
(140)
I samme indlæg fremlagde Giant China andre uddybninger vedrørende Kommissionens analyse, som berettigede anvendelsen af grundforordningens artikel 18, stk. 1. Disse uddybninger kunne dog ikke ændre Kommissionens oprindelige analyse.
(141)
Konklusionerne om anvendelsen af grundforordningens artikel 18, stk. 1, vedrørende Giant Group bekræftes derfor.
5. Sammenligning
(142)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer vedrørende indirekte skatter, rabatter, handelsled, transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres med efterprøvede oplysninger.
6. Dumpingmargen
6.1. For de samarbejdsvillige eksporterende producenter
(143)
For de tre samarbejdsvillige virksomheder blev dumpingmargenerne fastlagt ved en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi for de samarbejdsvillige mexicanske producenter, og hver enkelt virksomheds vejede gennemsnitlige eksportpris ved salg til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(144)
Dumpingmargenerne udgør følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
20,9 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
6.2. For alle andre eksporterende producenter
(145)
Da samarbejdsgraden i Kina var meget lav, jf. betragtning 22 og 24, kan konklusionerne for de samarbejdsvillige virksomheder ikke betragtes som repræsentative for landet. Den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksporterende producenter i Kina kan således ikke revideres.
(146)
Den landsdækkende dumpingmargen forbliver derfor uændret som fastlagt ved forordning (EF) nr. 1095/2005, nemlig 48,5 %.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(147)
Det anslås, at samme vare produceres af ca. 380 kendte producenter i Unionen. Desuden gav seks nationale sammenslutninger af EU-producenter sig til kende.
(148)
Alle foreliggende oplysninger, herunder data indhentet fra EU-producenterne og de nationale sammenslutninger, samt de produktionsstatistikker, som Kommissionen var i besiddelse af, blev anvendt til at fastslå den samlede EU-produktion, som udgjorde ca. 11 mio. cykler i NUP.
(149)
De EU-producenter, der tegnede sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og betegnes herefter »EU-erhvervsgrenen«.
(150)
Som følge af det store antal samarbejdsvillige EU-producenter, jf. ovenfor, blev der udtaget en stikprøve på otte EU-producenter, som tegnede sig for ca. 25 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion og salg af samme vare i NUP. Alle EU-producenter, som indgik i stikprøven, havde fordel af fritagelsesordningen i betragtning 1.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. EU-forbrug
(151)
EU-erhvervsgrenens salg blev vurderet på grundlag af oplysninger indhentet fra producenterne i besvarelsen af spørgeskemaet vedrørende stikprøver samt oplysninger indhentet fra en række sammenslutninger af cykelproducenter i Unionen.
(152)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af hele EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet som anslået i betragtning 151 samt Eurostats oplysninger om importen fra tredjelande.
(153)
Det samlede EU-forbrug faldt fra 22 459 062 enheder i 2008 til 20 116 602 enheder i NUP, altså et fald på 10 % i den betragtede periode. Dette skyldes navnlig et fald på 8 % mellem 2008 og 2009, mens forbruget var konstant derefter og kun faldt let i NUP (2 %). I 2009 blev markedet især påvirket af den økonomiske krise, og situationen har ikke forbedret sig siden. Endnu et fald i 2011 skyldtes især forbrugernes økonomiske tilbageholdenhed i den nuværende økonomiske situation.
Tabel 1
Forbrug
2008
2009
2010
2011
Mængde (enheder)
+
Samlet import
10 017 616
8 974 906
9 734 143
8 840 362
+
EU-produktion solgt på EU-markedet
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
=
Forbruget
22 459 062
20 578 978
20 681 018
20 116 602
Indeks (2008 = 100)
100
92
92
90
Kilde:
Eurostat og spørgeskemabesvarelser.
2. Import fra Kina
2.1. Dumpingimportens mængde og markedsandelen for cykler med oprindelse i Kina
(154)
Den importerede mængde af den pågældende vare med oprindelse i Kina blev bestemt på grundlag af statistiske oplysninger fra Eurostat. Importmængden fra Kina faldt markant mellem 2008 og 2009 fra hhv. 941 522 enheder til 597 339 enheder, altså med 37 %. I 2010 steg importen, men faldt igen i NUP, hvor den udgjorde 581 549 enheder. Dette markante fald i den kinesiske import faldt sammen med den økonomiske krise, og importen er ikke siden steget. Importen fra Kina faldt sammenlagt med 38 % i den betragtede periode.
(155)
Den kinesiske markedsandel faldt tilsvarende fra 4,2 % i 2008 til 2,9 % i NUP. Faldet i markedsandelen blev til dels modvirket af faldet i EU-forbruget.
(156)
Det skal dog understreges, at den forholdsvise lave og faldende markedsandel for importen fra Kina skal ses i sammenhæng med konklusionerne i den parallelle antiomgåelsesundersøgelse, som er nævnt i betragtning 14 og 15 (se betragtning 223 og 224).
Tabel 2
Import fra Kina
2008
2009
2010
NUP
Importmængde fra det pågældende land (enheder)
941 522
597 339
627 120
581 459
Indeks (2008 = 100)
100
63
67
62
Markedsandel for importen fra det pågældende land (%)
4,2
2,9
3,0
2,9
Kilde:
Eurostat.
3. Priserne på den pågældende import
3.1. Prisudvikling
(157)
Som det konstateredes i forordning (EF) nr. 1095/2005, kunne Eurostats tal af følgende årsager kun i begrænset omfang benyttes til at fastslå prisudviklingen for dumpingimporten i perioden mellem 2008 og NUP:
(158)
På grundlag af Eurostats oplysninger tager importpriserne ikke hensyn til de forskellige varetyper og de betydelige prisforskelle mellem de forskellige typer af den pågældende vare. Gennemsnitspriserne pr. land er stærkt påvirket af hvert enkelt lands varesortiment. Det fremgik desuden af en sammenligning model for model af importen fra de samarbejdsvillige eksportører, at der selv inden for samme varetyper og modeller er betydelige prisforskelle, afhængigt af cyklernes komponenter. De priser, der fandtes i Eurostat, er derfor fortsat utilstrækkelige i forbindelse med denne undersøgelse. Eurostats importpriser for Kina - herefter angivet i indeksform - kan kun bruges som en indikator for prisudviklingen, men er ikke brugbare ved en sammenligning af salgspriserne mellem forskellige lande og Unionen.
(159)
Ifølge Eurostats data steg de vejede gennemsnitlige importpriser - herefter angivet i indeksform - på importen fra Kina betydeligt i den betragtede periode som vist i tabel 3. Uden at vide, hvilken type cykler der importeredes fra Kina, og om der var en ændring i produktmixet fra et år til det næste, kan der ikke drages konklusioner.
Tabel 3
Importpriser fra Kina
2008
2009
2010
NUP
Importpriser fra Kina
Indeks (2008 = 100)
100
173
217
214
Kilde:
Eurostat.
3.2. Prisunderbud
(160)
Prisunderbuddet for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, for hvilke der blev konstateret dumping, blev beregnet på grundlag af deres faktiske verificerede eksportpris (cif, Unionens grænse) både med og uden antidumpingtold. De relevante salgspriser for EU-erhvervsgrenen var priserne ved salg til uafhængige kunder i Unionen, om nødvendigt justeret til niveauet ab fabrik. I NUP blev der for de forskellige varetyper, som var defineret i spørgeskemaet, kun konstateret underbud for en af de eksporterende producenter, som udgjorde 61 % uden antidumpingtold og 44 % med antidumpingtold.
(161)
Da samarbejdsgraden i Kina var meget lav, kunne konklusionerne for de samarbejdsvillige virksomheder ikke betragtes som repræsentative for landet, og da Eurostats gennemsnitspris ikke kunne betragtes som entydig, blev det konkluderet, at underbudsniveauerne i den sidste udløbsundersøgelse, som blev afsluttet ved forordning (EF) nr. 1095/2005, jf. betragtning 3, skal anvendes som reference ved fastlæggelsen af det landsdækkende prisunderbud for Kina, da der ikke foreligger andre mere pålidelige oplysninger, altså 53 % uden antidumpingtold og 39 % med told.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(162)
Den nuværende undersøgelse analyserede, jf. betragtning 8, 9 og 10, om der var en ændring i EU-erhvervsgrenens situation, som kunne berettige behovet for at revurdere skadeskonklusionerne i ændringsinterimsundersøgelsen. Undersøgelsen bekræftede følgende: i) Produktionen af cykler i Unionen består i overensstemmelse med den overordnede tendens hovedsagelig af arbejdskraftintensiv samling af dele til cykler, som er udformet og indkøbes i forskellige lande afhængigt af kundernes behov. ii) Undersøgelsen har vist, at EU-erhvervsgrenen med henblik på at reducere produktionsomkostningerne har foretaget en vedvarende indsats for automatisere og strømline samleprocesserne. Desuden havde en række EU-producenter fordel af relativt lave arbejdskraftomkostninger i Central- og Østeuropa i forhold til undersøgelsesperioden i ændringsinterimsundersøgelsen. Kommissionens produktionsstatistikker bekræfter denne tendens. iii) Undersøgelsen bekræftede præferencen for aluminiumslegeringer som råvare, mens stål stadig er den vigtigste råvare til cykler i det billigere segment og børnecykler. I lyset af disse ændringer blev EU-erhvervsgrenens økonomiske situation behandlet som følger.
(163)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(164)
Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende måde:
-
De makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, vækst, dumpingmargenernes størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev analyseret for hele EU-produktionen for alle EU-producenter på grundlag af de oplysninger, der blev indhentet fra de nationale sammenslutninger af EU-producenter og individuelle EU-producenter. Disse faktorer blev, hvor det var muligt, krydstjekket med de generelle oplysninger fra de relevante officielle statistikker.
-
De mikroøkonomiske indikatorer (lagre, enhedssalgspris, produktionsomkostninger, likviditet, rentabilitet, investeringsafkast, evnen til at rejse kapital, investeringer og lønninger) blev analyseret for EU-producenterne i stikprøven på grundlag af de oplysninger, de indsendte.
a) Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(165)
I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens produktion konstant og i et højere tempo end EU-forbruget, jf. tabel 1 i betragtning 153. Produktionen faldt således fra 13 541 244 enheder i 2008 til 11 026 646 enheder i NUP, hvilket afspejler et fald på 19 %.
Tabel 4
Den samlede EU-produktion
2008
2009
2010
NUP
Mængde (enheder)
Produktion
13 541 244
12 778 305
11 682 329
11 026 646
Indeks (2008 = 100)
100
94
86
81
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, relevante officielle statistikker.
(166)
Produktionskapaciteten faldt med 5 % mellem 2008 og NUP, hvilket til dels afbødede virkningen af produktionsfaldet på 19 % på kapacitetsudnyttelsesgraden. Sidstnævnte faldt med 14 % procentpoint i samme periode og var på 74 % i NUP.
Tabel 5
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2008
2009
2010
NUP
Mængde (enheder)
Produktionskapacitet
15 804 000
15 660 000
15 150 000
15 000 000
Indeks (2008 = 100)
100
99
96
95
Kapacitetsudnyttelse
86 %
82 %
77 %
74 %
Indeks (2008 = 100)
100
95
90
86
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, relevante officielle statistikker
b) Salgsmængde
(167)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt overordnet set ligesom EU-forbruget og viste et fald på 9 % i den betragtede periode fra 12 441 446 enheder i 2008 til 11 276 240 enheder i NUP. Mellem 2009 og 2010 fortsatte salget med at falde, selv om forbruget var stabilt, hvilket afspejles i EU-erhvervsgrenens markedsandel i 2010, jf. tabel 7 under betragtning 168. I NUP steg salgsmængderne igen, men de har endnu ikke nået niveauet fra 2008.
Tabel 6
EU-erhvervsgrenens salg i Unionen
2008
2009
2010
NUP
Mængde (enheder)
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
Indeks (2008 = 100)
100
93
88
91
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, relevante officielle statistikker.
c) Markedsandel
(168)
EU-erhvervsgrenens markedsandel steg fra 55,4 % i 2008 til 56,1 % i NUP, dvs. en stigning på 0,7 procentpoint i NUP. Denne lille forbedring på 0,7 procentpoint i den betragtede periode omfattede et markant fald fra 56,4 % i 2009 til 52,9 % i 2010. Den samlede stigning i EU-erhvervsgrenens markedsandel i en situation med faldende salgsmængder (jf. betragtning 167), kan forklares med et samlet fald i forbruget (jf. betragtning 153).
Tabel 7
EU-erhvervsgrenens markedsandel
2008
2009
2010
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel (%)
55,4
56,4
52,9
56,1
Indeks (2008 = 100)
100
102
96
101
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, relevante officielle statistikker.
d) Beskæftigelse og produktivitet
(169)
Den direkte beskæftigelse faldt med 17 % fra 14 197 ansatte i 2008 til 11 783 i NUP. Dette fald hang sammen med faldet i produktionsmængden.
(170)
Samlet set faldt produktiviteten med 2 % i den betragtede periode. Faldet i produktionen mellem 2008 og 2009 kombineret med en konstant beskæftigelse i samme periode medførte et fald i produktiviteten mellem 2008 og 2009. Dette fulgtes af en stigning i produktiviteten mellem 2009 og 2010, som kan forklares med omstruktureringen i erhvervsgrenen og investeringer i mere effektive produktionsprocesser i samme periode. I NUP faldt produktionsmængderne yderligere samtidig med et mindre markant fald i beskæftigelsen, hvilket medførte endnu et fald i produktiviteten i NUP.
Tabel 8
Den samlede beskæftigelse og produktivitet i Unionen
2008
2009
2010
NUP
Antal ansatte
14 197
14 147
12 067
11 783
Indeks (2008 = 100)
100
100
85
83
Produktivitet (enheder pr. år)
954
903
968
936
Indeks (2008 = 100)
100
95
102
98
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser, relevante officielle statistikker.
e) Vækst
(171)
I løbet af den betragtede periode faldt forbruget med 10 %. EU-erhvervsgrenens markedsandel var forholdsvis konstant (steg kun lidt, nemlig med + 0,7 procentpoint i den betragtede periode, jf. betragtning 168). Indskrænkningen på EU-markedet antyder, at EU-producenterne ikke havde mulighed for at drage fordel af væksten.
f) Dumpingmargenens størrelse
(172)
Dumping fra Kina fortsatte i NUP, jf. betragtning 143-145. I betragtning af den store overskydende kapacitet i Kina (jf. betragtning 203) og den fastslåede omgåelse (jf. betragtning 223 og 224) kan virkningen af de faktiske dumpingmargener på EU-erhvervsgrenen ikke betragtes som ubetydelige.
g) Genrejsning efter tidligere dumping
(173)
Det blev undersøgt, om EU-erhvervsgrenen havde genrejst sig efter virkningerne af tidligere dumping. Det blev konkluderet, at EU-erhvervsgrenens imødesete genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping ikke er sket, hvilket navnlig fremgår af den vedvarende lave rentabilitet og en faldende kapacitetsudnyttelse. EU-erhvervsgrenens genrejsning blev også hæmmet af den konstaterede omgåelsespraksis, jf. betragtning 223 og 224.
h) Lagerbeholdninger
(174)
EU-producenternes lagre af cykler var på 517 977 enheder ved udgangen af NUP, hvilket overordnet set er stabilt i forhold til niveauet i 2008 til trods for et fald på 25 % mellem 2008 og 2009.
(175)
Enkelte af EU-producenterne havde meget begrænsede lagre, idet de solgte hele deres produktion til forretningsmæssigt forbundne virksomheder i deres respektive grupper. Desuden konstateredes det, at EU-producenterne hovedsagelig producerer efter ordre fra kunderne. Udviklingen i lagrene i den betragtede periode blev fordrejet af alle disse faktorer, og denne faktor kan derfor ikke betragtes som relevant.
Tabel 9
Lagerbeholdninger
2008
2009
2010
NUP
Mængde (enheder)
Ultimolagre
519 832
390 398
522 779
517 977
Indeks (2008 = 100)
100
75
101
100
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
i) Salgspriser og omkostninger
(176)
De gennemsnitlige salgspriser ab fabrik i Unionen var stabile i den betragtede periode til trods for en stigning på 3 % mellem 2008 og 2009. Salgsprisen i NUP faldt igen til niveauet fra 2008.
Tabel 10
Enhedssalgspris i Unionen
2008
2009
2010
NUP
Enhedssalgspris i Unionen (EUR)
144
149
146
144
Indeks (2008 = 100)
100
103
102
100
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
(177)
Produktionsomkostningerne blev beregnet på grundlag af det vejede gennemsnit for alle typer af samme vare, der blev fremstillet af EU-producenterne. Produktionsomkostningerne steg svagt med 2 % i den betragtede periode, hvilket fremgår af tabel 11.
Tabel 11
Produktionsomkostninger pr. enhed
2008
2009
2010
NUP
Produktions-omkostninger (EUR pr. enhed)
141
147
146
145
Indeks (2008 = 100)
100
104
103
102
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
j) Rentabilitet
(178)
Rentabiliteten blev fastslået på grundlag af salget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder. EU-erhvervsgrenen var tæt på nulpunktsniveauet mellem 2010 og NUP. Overordnet set forværredes rentabiliteten i den betragtede periode og udviste et fald fra 1,9 % i 2008 til - 0,1 % i NUP.
Tabel 12
Rentabilitet
2008
2009
2010
NUP
Rentabilitet - EU-salg
1,9 %
1,6 %
0,3 %
-0,1 %
Indeks (2008 = 100)
100
100
98
98
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
k) Investeringer og investeringsafkast
(179)
Investeringerne steg markant med 16 % i den betragtede periode fra 7 952 150 EUR i 2008 til 9 263 184 EUR i NUP. Dette viser EU-erhvervsgrenens fortsatte indsats for at skabe øget effektivitet i produktionsprocessen og forblive konkurrencedygtige.
(180)
Investeringsafkastet fulgte den samme tendens som rentabiliteten. I 2008 var investeringsafkastet positivt (14 %), men det faldt til - 1 % i NUP.
Tabel 13
Investeringer og investeringsafkast
2008
2009
2010
NUP
Investeringer (1 000 EUR)
7 952 150
9 421 745
19 288 284
9 263 184
Indeks (2008 = 100)
100
118
243
116
Investeringsafkast
14 %
11 %
2 %
-1 %
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
l) Likviditet og evne til at rejse kapital
(181)
Likviditeten fulgte samme udvikling som rentabiliteten, men var positiv i hele den betragtede periode. Dette fremgår af tabel 14 udtrykt i procent af omsætningen.
(182)
EU-producenter, der indgik i større grupper, rapporterede ikke om særlige problemer med at rejse kapital. EU-producenter, der ikke indgik i større grupper, rapporterede om et øget pres på deres likviditetssituation i forbindelse med en lav rentabilitet og forværringen af forretningsvilkårene over for både leverandører og kunder. Evnen til at rejse kapital blev yderligere forværret af bankernes tilbageholdenhed med at finansiere cykelmarkedet i det nuværende økonomiske klima.
Tabel 14
Likviditet
2008
2009
2010
NUP
Likviditet (%)
3,2
3,1
1,8
1,3
Indeks (2008 = 100)
100
97
99
98
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
m) Lønninger
(183)
I den betragtede periode var lønomkostningerne pr. ansat stort set stabile, dog med en stigning i 2009. Dette skyldes navnlig virkningen af personalenedskæringer i virksomhedernes lønskalaer, samtidig med at man fastholdt erfarent personale for at bibeholde effektivitet og kvalitet.
Tabel 15
Lønninger
2008
2009
2010
NUP
Lønomkostninger pr. ansat (EUR)
15 747
17 393
17 383
16 581
Indeks (2008 = 100)
100
110
110
105
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser.
5. Konklusion vedrørende skade
(184)
Til trods for de gældende foranstaltninger forværredes hovedparten af skadesindikatorerne for EU-erhvervsgrenens resultater i den betragtede periode. Navnlig de makroøkonomiske indikatorer såsom produktionsmængder (- 19 %), produktionskapacitet (- 5 %), kapacitetsudnyttelsesgrad (- 14 %) og beskæftigelse (- 17 %) faldt markant. Desuden faldt de mikroøkonomiske indikatorer, som er forbundet med fortjenesten, i den betragtede periode med en fortjeneste på - 0,1 % i NUP.
(185)
Ovenstående viser, at EU-erhvervsgrenen fortsat er i en vanskelig situation med faldende fortjeneste og en situation tæt på nulpunktet i 2010 og NUP. Alle muligheder for yderligere vækst og fortjeneste blev desuden undermineret af presset fra den kinesiske dumpingimport og af den import, der omgik antidumpingforanstaltningerne (jf. betragtning 223 og 224).
(186)
Det lykkedes dog alligevel EU-erhvervsgrenen at bibeholde og endda at øge sin markedsandel en anelse på et marked med faldende forbrug. De øgede investeringer i den betragtede periode (+ 16 %) viser EU-erhvervsgrenens bestræbelser på at forblive konkurrencedygtige. Sammen med EU-erhvervsgrenens seneste nyskabelser, som er beskrevet i betragtning 248, viser dette den underliggende økonomiske levedygtighed.
(187)
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen fortsat lider væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, og fortsat befinder sig i en vanskelig situation.
(188)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod parterne med henvisning til sagen om konserverede mandariner (27), at Kommissionen var forpligtet til at tage alle forholdsregler for at afhjælpe de manglede oplysninger, som skyldes de kinesiske eksporterende producenters manglende samarbejdsvilje, og at Kommissionen ved ikke at gøre det ikke havde overholdt sine proceduremæssige forpligtelser i henhold til grundforordningen. Parterne foreslog desuden, at man anvendte de kinesiske eksportstatistikker, som indeholder de vigtigste typer cykler, der eksporteres til EU-markedet i modsætning til Eurostat, eller at man anmodede de nationale toldmyndigheder i de største importerende medlemsstater om i medfør af grundforordningens artikel 6, stk. 3 og 4, at foretage en analyse af de forskellige typer, der importeres fra Kina.
(189)
Som nævnt i betragtning 19 og 21 underrettede Kommissionen officielt de kendte eksporterende producenter i Kina, en sammenslutning af kinesiske producenter og repræsentanterne for det pågældende land om indledningen af undersøgelsen. Kommissionen kontaktede ca. 70 kinesiske virksomheder, som allerede var Kommissionens tjenestegrene bekendte fra den tidligere undersøgelse, og på et senere tidspunkt, hvor antisubsidieundersøgelse i betragtning 16 blev indledt, identificerede Kommissionen ca. 300 andre kinesiske eksporterende producenter, der også blev kontaktet som led i denne interimsundersøgelse. Desuden blev repræsentanterne for det pågældende land ved indledningen af undersøgelsen underrettet om, at Kommissionen i tilfælde af manglende samarbejdsvilje blandt de eksporterende producenter kan basere sine konklusioner på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Det blev understreget, at en konklusion baseret på de foreliggende faktiske oplysninger kan være mindre fordelagtig for den pågældende part.
(190)
I sagen om konserverede mandariner analyserede Domstolen omfanget af de bestræbelser, Kommissionen skulle have lagt for dagen for at indhente de nødvendige oplysninger vedrørende beregningen af den normale værdi, der var baseret på prisen eller den beregnede værdi fra producenter i et tredjeland med markedsøkonomi, ved at søge samarbejde fra identificerede potentielle referencelande.
(191)
I den nuværende undersøgelse skyldes manglen på informationer den udbredte mangel på samarbejdsvilje blandt de parter, der faktisk er genstand for undersøgelsen. Parterne blev, jf. betragtning 186, gentagne gange anmodet om at samarbejde men uden held. I modsætning til sagen om konserverede mandariner søgte Kommissionen aktivt og gentagne gange samarbejde fra de pågældende parter. Parallellen mellem sagen om konserverede mandariner og den nuværende undersøgelse er derfor ikke berettiget.
(192)
Kommissionen undersøgte, om det var nyttigt at anvende andre kilder, herunder de kinesiske eksportstatistikker. Det blev konkluderet, at alternative kilder ikke var hensigtsmæssige i denne undersøgelse, idet de ikke var tilstrækkeligt detaljerede til at sikre en beregning af nye margener. Det blev også konkluderet, at der ikke var sammenhæng mellem de kinesiske statistikker og Eurostats statistikker, idet de f.eks. viste højere importmængder end Eurostat. De foreslåede alternative kilder kunne derfor ikke anvendes. Enkelte parter foreslog Kommissionen at søge samarbejde fra de nationale toldmyndigheder i de største importerende medlemsstaterne for at gennemføre en analyse af de forskellige varekategorier, der importeres fra Kina. Som svar på denne påstand skal det bemærkes, at, bortset fra at det ikke er praktisk muligt, selv hvis disse data blev indhentet, ville de ikke supplere de manglende oplysninger, som skyldes manglende samarbejdsvilje. Dette skyldes især, at den påkrævede analyse ikke blot kunne baseres på fakturaer, som ikke indeholder tilstrækkelige beskrivelser af den pågældende varetype til en hensigtsmæssig sammenlignelighed pr. varetype.
(193)
En række parter påstod endvidere, at Kommissionen ikke havde analyseret varesammensætningen af importen fra Kina for at opnå en rimelig sammenligning mellem importen og cykler produceret i Unionen med henblik på en objektiv og rimelig sammenligning i forbindelse med fastsættelsen af skade og prisunderbud. Parterne påstod desuden, at Kommissionen henviste til prisunderbuddet fra den tidligere undersøgelse, jf. betragtning 5, som blev beregnet med henvisning til de gennemsnitlige priser i Eurostat, uden at kende den faktiske sammensætning af importen. Det blev endvidere påstået, at Kommissionen ikke bestræbte sig på at afgøre, om de importerede varer reelt kunne sammenlignes med EU-producerede cykler, og at Kommissionens prisunderbudsanalyse for de ikke-samarbejdsvillige producenter derfor er mangelfuld. Parterne påstod, at det derfor burde konkluderes, at Kommissionen ikke havde foretaget en objektiv vurdering og en passende forklaring af sin konklusion om, at EU-erhvervsgrenen stadig lider væsentlig skade.
(194)
Det skal hertil bemærkes, at prisunderbuddet, jf. betragtning 160, for de samarbejdsvillige eksporterende producenter for hvilke der konstateredes dumping, blev beregnet på grundlag af deres faktiske verificerede eksportpriser (cif, Unionens grænse) både med og uden antidumpingtold, og der blev taget højde for varesammensætningen i deres eksport i NUP. Da samarbejdsgraden blandt de kinesiske eksporterende producenter var begrænset, og da konklusionerne for de samarbejdsvillige virksomheder ikke betragtes som repræsentative for Kina, jf. betragtning 145, kunne det underbud, der blev fastlagt i ændringsinterimsundersøgelsen i betragtning 3, derfor ikke ændres.
(195)
I lyset af den omfattende mangel på samarbejdsvilje måtte Kommissionen gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger ved fastlæggelsen af den landsdækkende told, underbuddet og skadestærsklen. Kommissionen konkluderede i denne forbindelse, at alternative kilder til information af de årsager, der er nævnt i betragtning 192-194, ikke kunne anvendes. Da der ikke foreligger modstridende oplysninger, blev den landsdækkende told, underbuddet og skadestærsklen, som blev fastlagt i ændringsinterimsundersøgelsen i betragtning 3, anvendt som reference i denne undersøgelse.
(196)
Det bekræftes, at de anvendte referenceniveauer i denne undersøgelse - i modsætning til parternes påstand - var de referencer, der blev fastlagt i udløbsundersøgelsen, som afsluttedes ved forordning (EF) nr. 1095/2005 som nævnt i betragtning 3, og ikke de referencer, der blev fastlagt ved den udløbsundersøgelse, der blev afsluttet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 990/2011.
(197)
Det blev desuden påstået, at Kommissionen ikke havde analyseret de påståede nationale toldfejl, som forhindrede en rimelig sammenligning af de kinesiske importpriser. Det skal erindres, at der ikke kunne udføres en hensigtsmæssig prissammenligning i den nuværende undersøgelse på grund af den omfattende mangel på samarbejde, og påstanden betragtes derfor som irrelevant.
F. DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VEDVARENDE KARAKTER OG SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT DUMPING OG SKADE
1. Dumping
(198)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det også undersøgt, om omstændighederne med hensyn til dumping og skade har ændret sig væsentligt, og om denne ændring med rimelighed kunne siges at have vedvarende karakter.
(199)
De tre samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter blev pålagt resttolden i den foregående undersøgelse, mens der i den nuværende undersøgelse blev beregnet en individuel told for dem. Alle tre eksporterende producenter fra Kina opfyldte, jf. betragtning 113 og 115, betingelserne for individuel behandling. Der var imidlertid ingen sagsoplysninger, som kunne have vist, at de samarbejdsvillige eksporterende producenters situation kunne ændre sig i den nærmeste fremtid.
(200)
Undersøgelsen viste desuden, at det kinesiske eksportkvotesystem, som anvendtes i løbet af ændringsinterimsundersøgelsen, blev afskaffet af den kinesiske regering og ikke vil blive genindført, hvilket navnlig skyldes de eksportorienterede offentlige politikker for cykelindustrien, jf. betragtning 203. Undersøgelsen viste derudover ingen beviser på, at disse tre virksomheders eksportprisadfærd vil ændres væsentligt i den nærmeste fremtid.
(201)
Det konkluderes derfor, at de ændrede omstændigheder, som førte til beregningen af dumpingmargener for de tre samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, er af vedvarende karakter.
(202)
Hvad angår den landsdækkende told for Kina, viste undersøgelsen ingen ændrede omstændigheder, og det foreslås at opretholde det samme niveau for tolden, som blev fastslået i ændringsinterimsundersøgelsen.
(203)
Det blev endvidere undersøgt, om det fortsat er nødvendigt at opretholde foranstaltningerne for at modvirke dumping. Ifølge Chinese Bicycles Association beløb den samlede cykelproduktion i Kina sig til 83,45 mio. enheder i 2011, hvilket er en stigning på 2,3 % i forhold til 2010. Den kinesiske cykelindustri er desuden stadig eksportorienteret. I 2011 eksporterede Kina således 55,72 mio. cykler eller 67 % af den samlede produktion, hvilket er et fald på 4,2 % fra 2010. Hjemmemarkedssalget var på ca. 23,73 mio. enheder i 2011. Den største produktionsregion i Kina er Tianjin, som tegnede sig for ca. halvdelen af den samlede produktion i 2011. Ifølge Tianjin Municipal Light Industry and Textile Industry Development Plan for the 12th Five-Year Plan oprettes der nye industriparker med speciale i produktion af cykler i dette område. Det fremgår heraf, at produktionskapaciteten for cykler i Tianjin inden 2015 anslås til at udgøre 55 mio. cykler, hvilket er en stigning på 44 % i forhold til 2011, mens ca. halvdelen af produktionen er bestemt til eksport (mere end halvdelen af forbruget af cykler i Unionen i NUP).
(204)
De tre samarbejdsvillige virksomheder rapporterede desuden om en kapacitetsudnyttelsesgrad på mellem 72 % og 81 % i NUP. Ved at ekstrapolere kan den kinesiske industris overskydende kapacitet anslås til mere end 25 mio. cykler, hvilket er mere end det dobbelte af EU-erhvervsgrenens samlede produktion i NUP, og 24 % højere end det samlede EU-forbrug. Da produktionen af cykler desuden er arbejdskraftintensiv, kan de kinesiske producenter på grund af den markant billige arbejdskraft i Kina tilsyneladende forholdsvis hurtigt opbygge ny kapacitet.
(205)
Desuden er EU-markedet, udtrykt i mængder, det næststørste marked i verden, næstefter det kinesiske marked, hvilket gør EU-markedet meget attraktivt, hvad angår potentiel efterspørgsel.
(206)
Konklusionerne i antiomgåelsesundersøgelsen (jf. betragtning 14) bekræfter, at EU-markedet fortsat er et attraktivt marked for kinesiske eksporterende producenter, og at de sandsynligvis vil sende store mænger til Unionen i en situation uden foranstaltninger.
(207)
Andre potentielt vigtige eksportmarkeder for Kina har desuden indført foranstaltninger (Canada (28)), hvilket indskrænker antallet af potentielle tredjelandsmarkeder for den kinesiske eksport uden told.
(208)
Det skal erindres, at USA tidligere havde en produktion af cykler og havde indført antidumpingtold over for Kina. Da antidumpingtolden blev ophævet ved udgangen af 90'erne, blev de kinesiske varer imidlertid importeret i omfattende mængder til det amerikanske marked. Den amerikanske produktion forsvandt nærmest i de følgende år. I 2011 blev det anslået, at 99 % af de cykler, der solgtes i USA, var importerede; 93 % fra Kina og 6 % fra Taiwan. Den amerikanske produktion af cykler anslås til ca. 56 000 enheder årligt med et årligt forbrug på ca., 16 mio. cykler. Det samlede cykelmarked i USA (inkl. salg af dele og tilbehør) blev anslået til 6 mia. USD i 2011.
(209)
Det kan konkluderes, at den kinesiske cykelindustri er eksportorienteret med en tradition for illoyal prispolitik på flere markeder på verdensplan. Desuden bekræfter konklusionerne i antiomgåelsesundersøgelsen de kinesiske eksportørers fortsatte interesse i EU-markedet. Denne adfærd antyder derudover, at hvis foranstaltningerne ophæves, vil EU-markedet sandsynligvis blive målet for lavprisimport fra Kina med henblik på at overtage markedet. Det kan således konkluderes, at det fortsat er nødvendigt at opretholde foranstaltningerne for at afhjælpe dumpingen.
(210)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det påstået, at analysen overså den kendsgerning, at produktionsstigningen i Kina begrænses af udbuddet af arbejdskraft, og at Kina mister sin fordel i arbejdskraftomkostninger til andre lande i det sydlige Asien, som opererer under præferentielle handelsaftaler. I lyset af det manglende samarbejde kunne påstanden ikke verificeres og blev derfor afvist.
2. Skade
(211)
Hvad angår begrundelsen for på eget initiativ at indlede interimsundersøgelsen, behandlede Kommissionen følgende ændringer i strukturen i EU's cykelindustri: i) skiftet fra den komplette produktionscyklus til (delvise) samleprocesser, hvor der benyttes importerede dele; ii) ændringen i omkostningsniveauet som følge af udvidelsen og udflytningen og oprettelsen af nye produktionsanlæg i Central- og Østeuropa; iii) stigende ændring i brugen af råvarer fra stål til legeringer som følge af forbrugertendensen. Som følge af konklusionerne i betragtning 162 er alle ovennævnte udviklinger igangværende og af global karakter og vil derfor sandsynligvis ikke ændres i den nærmeste fremtid.
(212)
Hvad angår analysen af sandsynligheden for fortsat skade, er det, jf. EU-erhvervsgrenens allerede sårbare situation som beskrevet i betragtning 184-187, også sandsynligt, at EU-producenterne ikke vil kunne modstå det yderligere pristryk, som vil forårsages af den kinesiske dumpingimport, og derfor vil blive nødsaget til at forlade EU-markedet med deraf følgende tab af arbejdspladser og investeringer, teknologi og knowhow (jf. betragtning 247 og 248). Det kan således konkluderes, at der er en sandsynlighed for fortsat skade, hvis foranstaltningerne ophæves i denne sag.
(213)
Visse parter påstod, at EU-erhvervsgrenen ikke lider væsentlig skade, idet det af offentligt tilgængelige kilder fremgår, at erhvervsgrenens finansielle situation er god. Det skal noteres, at EU-erhvervsgrenens finansielle situation vurderes på grundlag af de oplysninger, der blev indhentet og verificeret i løbet af undersøgelsen fra en repræsentativ stikprøve af EU-producenter. Denne analyse kan ikke erstattes af offentligt tilgængelige oplysninger om enkelte EU-producenter, selv om deres produktion og salgsværdi angiveligt er store. Konklusionerne i denne undersøgelse, som er analyseret i betragtning 162-187 modsiger således de oplysninger, som disse parter har indsendt. Deres argumenter blev således fundet ubegrundede.
(214)
Det blev også påstået, at opretholdelsen af antidumpingforanstaltninger over for Kina ville være diskriminerende, da importen fra andre tredjelande angiveligt er dumpet og forvolder skade, navnlig importen fra Sri Lanka, mens der ikke er indført foranstaltninger over for importen fra disse lande. Som følge af antiomgåelsesundersøgelsen blev antidumpingforanstaltningerne udvidet til også at omfatte importen af cykler fra bl.a. Sri Lanka. Der blev desuden ikke fremlagt bevis for, at producenterne i det pågældende land skulle være berørt af dumping. Partens argument blev derfor betragtet som ubegrundet og afvist.
G. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(215)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den væsentlige skade, der var forvoldt EU-erhvervsgrenen, var forårsaget af den pågældende dumpingimport. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Navnlig resultaterne af antiomgåelsesundersøgelsen blev analyseret.
2. Virkningerne af dumpingimporten fra Kina
(216)
Den kinesiske import faldt i den betragtede periode og havde en markedsandel på 2,9 % i NUP. Denne relativt lave og faldende markedsandel skal ses i lyset af den import, der omgik foranstaltningerne, fra Indonesien, Malaysia, Sri Lanka og Tunesien (jf. betragtning 223 og 224).
(217)
Det blev, jf. betragtning 160, konkluderet, at importen fra Kina fortsat underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet i væsentligt omfang og dermed udøvede et væsentligt pristryk på EU-markedet.
(218)
Samtidig udviste de fleste skadesindikatorer en faldende tendens, navnlig produktionen, (- 19 %) og salgsmængden (- 9 %), kapaciteten (- 5 %) og kapacitetsudnyttelsen (- 14 %).
(219)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt i hele den betragtede periode, og erhvervsgrenen befandt sig tæt på nulpunktsniveauet på grund af det kinesiske pristryk. EU-erhvervsgrenen var derfor ikke i stand til at hæve sine priser til et rentabelt niveau uden at miste betydelige markedsandele.
(220)
Det konkluderes derfor, at presset fra importen af cykler til dumpingpriser havde en væsentlig indvirkning på EU-erhvervsgrenens aktuelle sårbare økonomiske situation.
(221)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det påstået, at relevansen af faldende produktion og kapacitetsudnyttelse ikke var tilstrækkeligt begrundet, navnlig da det blev konkluderet, at faldet i produktionen ikke havde nogen indvirkning på fortjenesten. Det skal bemærkes, at alle skadeselementer er relevante for vurderingen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, uanset om de har en indvirkning på fortjenesten i den pågældende sag. Faldet i rentabiliteten og andre indikatorer for fortjenesten skyldtes, jf. betragtning 237, ikke det faldende forbrug, men kan tilskrives det vedvarende pres fra den kinesiske dumpingimport. Påstanden afvises derfor.
(222)
Samme part påstod også, at udviklingen i markedsandelen for den kinesiske import ikke var blevet korrekt analyseret, da analysen ikke omhandlede det voldsomme fald i importen i den betragtede periode. Det blev endvidere påstået, at analysen af årsagssammenhæng ikke tog højde for den stigende pristendens for eksporten. Som svar herpå skal det erindres, at faldet i mængden af import fra Kina skal ses i sammenhæng med resultaterne af den parallelle antiomgåelsesundersøgelse, jf. betragtning 216. Det er ikke hensigtsmæssigt at fastslå pristendensen for den kinesiske import på grundlag af Eurostat, da der ikke tages højde for prisudviklingen i importen af kinesiske cykler via de lande, der omgår foranstaltningerne. Argumentet blev derfor afvist.
3. Virkningen af den omgående import
(223)
Det blev i forbindelse med antiomgåelsesundersøgelsen, jf. betragtning 15, fastslået, at de gældende foranstaltninger over for Kina blev omgået ved samleprocesser og omladning via Indonesien, Malaysia, Sri Lanka og Tunesien. Ud fra disse konklusioner blev forskellen mellem importmængderne fra de pågældende lande som angivet i Eurostat og de mængder, der eksporteredes af kendte producenter, altså producenter, der opfyldte kravene for fritagelse for de udvidede foranstaltninger af de grunde, der er fastsat i forordning (EU) nr. 501/2013, betragtet som import, der omgår de gældende foranstaltninger (»omgående import«).
(224)
Som led i analysen af årsagssammenhæng blev denne import betragtet som import fra Kina og blev derfor analyseret sammen med direkte import fra Kina. På dette grundlag blev importen fra Kina således fastsat til 1 904 761 enheder i NUP. I 2008 var importen på 2 321 240 enheder. Importen faldt i 2009 til 1 802 101 enheder, altså med 22 %, og steg igen i 2010 til næsten samme niveau som i 2008 og udgjorde en markedsandel på 10,6 %. Endelig faldt importen igen i NUP med 13 %, med en markedsandel på 9,5 %. I den betragtede periode faldt importmængderne med 18 %. På et marked med faldende forbrug (jf. betragtning 153) resulterede faldet i importmængderne ikke i et væsentligt tab af markedsandele, da denne kun faldt med 0,8 % i den betragtede periode. Da varesammensætningen i importen fra Kina og den omgående import er ukendt, giver det ikke mening at sammenligne priserne på denne import med EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet.
Tabel 16
Import fra Kina og omgående import fra Indonesien, Malaysia, Sri Lanka og Tunesien
2008
2009
2010
NUP
Importmængde (enheder)
2 321 240
1 802 101
2 194 354
1 904 761
Indeks (2008 = 100)
100
78
95
82
Markedsandel
10,3 %
8,8 %
10,6 %
9,5 %
Kilde:
Eurostat.
(225)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod enkelte parter, at analysen af indvirkningen af den import, der omgik antidumpingforanstaltningerne, var mangelfuld, da den udelukkende var baseret på mængdevirkninger og derfor ikke indeholdt prissammenligninger på grundlag af en analyse af varesammensætningen. Det blev påstået, at denne mangel i analysen var en procedurefejl, da analysen af varesammensætningen var udeladt til trods for, at de eksporterende producenter fra de pågældende lande samarbejdede. Det blev desuden påstået, at importen fra disse lande til Unionen vedrører billige børnecykler eller andre cykler, der ikke konkurrerer med cykler produceret i Unionen. Som svar på denne påstand bemærkes det, at analysen af varesammensætningen ikke kunne foretages af de årsager, der er uddybet i betragtning 192. Hovedparten af den import, der omgik foranstaltningerne, var omladning, hvor der ikke forelå oplysninger om varesammensætningen. Endelig bemærkes det, at EU-producenterne producerede i alle produktsegmenter; argumentet om, at importen af børnecykler og billige cykler ikke konkurrerer med EU-producenternes varer, findes derfor ubegrundet.
4. Andre faktorers indvirkning
4.1. Import fra andre tredjelande
(226)
Den samlede import fra andre tredjelande udgjorde 6 931 333 enheder i NUP. Dette importniveau afspejlede en mindre stigning på 1 % i den betragtede periode.
(227)
I betragtning af det faldende EU-forbrug var markedsandelen for importen fra andre tredjelande stort set stabil, nemlig 34 % i NUP.
(228)
Taiwan var det land, der havde den største eksport til Unionen, med en forholdsvis konstant markedsandel i den betragtede periode og tegnede sig for 14 % af EU-forbruget i NUP.
(229)
Thailand var det land, der havde den næststørste eksport til Unionen. Thailands markedsandel faldt med 2 procentpoint i den betragtede periode, nemlig fra 7 % i 2008 til 5 % i NUP.
(230)
Som nævnt i betragtning 157 tager Eurostat-priserne ikke hensyn til de enkelte landes varesammensætninger, og der er derfor kun benyttet indekstal til at belyse prisudviklingen. Da varesammensætningen i importen fra andre tredjelande er ukendt, giver det ikke mening at sammenligne priserne på denne import med EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet.
(231)
Det skal dog bemærkes, at kun importen fra Taiwan overstiger mængden af import fra Kina (inkl. omgående import). Det skal i den forbindelse bemærkes, at importen af cykler fra Taiwan normalt er rettet mod den dyre ende af markedet, og der blev ikke fremlagt beviser for det modsatte. Det konkluderes derfor, at denne import ikke kan betragtes som en årsag til EU-erhvervsgrenens skade.
(232)
En række parter påstod, at importen fra andre tredjelande foregik til lavere priser end den kinesiske import, og at den kinesiske import således ikke havde forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. Dette argument kunne ikke godtages, da der ikke kunne fastlægges en gennemsnitlig importpris på grundlag af Eurostats oplysninger, jf. uddybningerne i betragtning 157, og der kunne således ikke træffes konklusioner på dette grundlag.
(233)
En anden part påstod, at importen fra tredjelande under den generelle præferenceordning (GSP) fra 1. januar 2011 forventes at stige (Cambodja og Bangladesh). Virkningen på importpriser og -mængder samt på EU-markedet kan dog ikke umiddelbart vurderes. Desuden forelå der ingen oplysninger om disse landes evne til at øge produktionskapaciteten og salgsmængderne på EU-markedet. Der kan således ikke træffes konklusioner herom på dette grundlag, og påstanden måtte derfor afvises.
(234)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod parterne, at analysen af indvirkningen af importen fra tredjelande med præferentielle handelsaftaler ikke var korrekt behandlet, da importen fra disse lande angiveligt skulle forekomne i betydelige mængder i forhold til den kinesiske import og nogle af dem endda til betydeligt lavere priser. Det skal i den forbindelse erindres, at Kina er den næststørste importør i Unionen. Importen fra andre tredjelande lå under importmængderne af kinesiske cykler. Der blev desuden ikke fremsat påstande om dumping vedrørende disse tre lande. Det konkluderedes derfor, at importen fra disse lande ikke kunne have en indvirkning, der kan bryde den årsagssammenhæng, der er konstateret mellem store mængder dumpingimport fra Kina og EU-erhvervsgrenens fortsatte væsentlige skade. Argumentet blev derfor afvist.
Tabel 17
Import fra andre tredjelande (29)
2008
2009
2010
NUP
Enheder
Markedsandel
Pris
EUR/enhed
Enheder
Markedsandel
Pris
EUR/enhed
Enheder
Markedsandel
Pris
EUR/enhed
Enheder
Markedsandel
Pris
EUR/enhed
Taiwan
3 428 043
15 %
2 949 433
14 %
3 458 448
17 %
2 864 114
14 %
Indeks
100
100
100
86
94
126
101
110
125
84
93
151
Thailand
1 522 209
7 %
1 384 410
7 %
1 234 123
6 %
993 952
5 %
Indeks
100
100
100
91
99
118
81
88
114
65
73
113
Andre
2 746 124
12 %
66
2 838 962
14 %
73
2 847 164
14 %
80
3 077 535
15 %
80
Indeks
100
100
100
103
113
111
104
113
122
112
125
121
I alt
7 696 376
34 %
99
7 172 805
35 %
116
7 539 735
36 %
122
6 935 601
34 %
132
Indeks
100
100
100
93
102
118
98
106
124
90
101
134
Kilde:
Eurostat.
4.2. Udviklingen i forbruget
(235)
Som nævnt i betragtning 153 faldt forbruget med 10 % fra 2008 til NUP. EU-erhvervsgrenen bevarede sine markedsandele, endda med en let forøgning (jf. betragtning 168). Denne faktor kan derfor ikke være en kilde til skade.
4.3. Den økonomiske krise og klimatiske forhold
(236)
Visse parter påstod, at de aktuelle dårlige økonomiske betingelser i Unionen havde en virkning på forbrugernes købekraft i den betragtede periode. Det blev desuden påstået, at de dårlige vejrforhold i Unionen i 2011 i hvert fald delvis havde påvirket EU-erhvervsgrenens situation. Disse faktorer resulterede angiveligt i et overordnet fald i forbruget af cykler i Unionen.
(237)
Undersøgelsen viste ganske rigtigt, at EU-forbruget af cykler faldt i den betragtede periode. Det faldende forbrug på markedet kan dog, jf. betragtning 234, ikke betragtes som en årsag til skade.
(238)
Disse parter påstod endvidere, at produktionen og beskæftigelsen kun faldt på grund af forbrugstendensen og ikke på grund af dumpingimporten. Da cykelindustrien imidlertid ikke har høje faste omkostninger, havde nedgangen i produktionen ikke indflydelse på rentabiliteten i Unionens cykelindustri. Hvad angår beskæftigelsen, skyldes dette omstruktureringsprocessen i EU-erhvervsgrenen. Under alle omstændigheder forklarer denne udvikling ikke den negative tendens i andre skadesindikatorer.
4.4. Den ikke-dumpede import
(239)
Den ikke-dumpede import fra en samarbejdsvillig eksporterende producent udgjorde ubetydelige mængder, nemlig tæt på 0 % af den samlede import fra Kina, og den kan således ikke have en mærkbar virkning på EU-erhvervsgrenens situation.
4.5. Elektriske cykler
(240)
Det blev påstået, at EU-erhvervsgrenens skade skyldtes udviklingen af elektriske cykler, som angiveligt erstatter den pågældende vare. Udviklingen af elektriske cykler er dog først begyndt for nylig og udgjorde kun marginale salgsmængder i NUP. Elektriske cykler kunne således ikke have haft en virkning på EU-erhvervsgrenens situation.
4.6. Virkninger af strukturelle ændringer
(241)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod en part, at Kommissionen ikke havde analyseret indvirkningen af de anerkendte strukturelle ændringer på markedet og på EU-erhvervsgrenen i sin analyse af skade og årsagssammenhæng. Det blev eksempelvis påstået, at Kommissionen ikke havde behandlet virkningen af skiftet i produktionen til de østeuropæiske lande i sin analyse af produktionsomkostningerne. Som svar hertil skal det bemærkes, at der blev gennemført en analyse af ændringernes varige art, jf. betragtning 162, og at konklusionen var, at ændringerne var af varig art, jf. betragtning 211. Der blev derfor foretaget en ny skadesanalyse på grundlag af en stikprøve af EU-producenter, som blev udvalgt for at afspejle de strukturelle ændringer. Det kan derfor konkluderes, at der blev taget behørigt hensyn til indvirkningen af disse ændringer i analysen af skade og årsagssammenhæng. Påstanden afvises derfor.
4.7. Konklusion
(242)
Til trods for det faldende EU-forbrug blev det konstateret, at væsentlige mængder af direkte eller omgående dumpingimport kom ind på EU-markedet. De forholdsvis stabile og omfattende markedsandele for denne import i den betragtede periode faldt sammen med en periode, hvor EU-erhvervsgrenen var økonomisk sårbar (jf. betragtning 184-187). Det konkluderes derfor, at der er en årsagssammenhæng mellem importen fra Kina (direkte og omgående) og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(243)
Andre faktorer blev taget i betragtning såsom virkningen af importen fra andre tredjelande, udviklingen i forbruget, den økonomiske krise og de klimatiske forhold, ikke-dumpet import og udviklingen af elektriske cykler. Ingen af disse faktorer blev fundet tilstrækkelig væsentlige til at bryde den årsagssammenhæng, der var konstateret mellem dumpingimporten fra Kina og EU-erhvervsgrenens væsentlige skade.
(244)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem virkningerne af alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingeksporten, konkluderedes det, at dumpingimporten fra PRC har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
H. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(245)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 er det blevet undersøgt, om der, til trods for konklusionen om, at der har fundet skadevoldende dumping sted, var tvingende årsager til klart at kunne konkludere, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde antidumpingforanstaltninger mod importen fra Kina med nedenstående toldsatser (jf. betragtning 279).
(246)
Det bør erindres, at det i de foregående undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at vedtage foranstaltninger. Da den nuværende undersøgelse er en interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, og således analyserer en situation, hvor der allerede har været indført antidumpingforanstaltninger, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(247)
Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenen, producenter af dele til cykler, ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere.
2. EU-erhvervsgrenens interesse
(248)
Undersøgelsen viste, at erhvervsgrenen stadig befinder sig i en sårbar situation. I betragtning af de omfattende mængder af dumpingimport fra Kina og sandsynligheden for fortsat dumping og skade er der stor sandsynlighed for, at EU-produktionen vil ophøre, hvis foranstaltningerne ophæves.
(249)
EU-erhvervsgrenen bidrager i væsentlig grad til den teknologiske innovation og spin-offs, såsom den nyligt udviklede EPAC (Electronically Power Assisted Cycles) og elektriske cykler, der ikke ville kunne være økonomisk bæredygtige uden en cykelindustri i Unionen. EU-erhvervsgrenen bidrager desuden til miljømål som f.eks. grønnere transport og CO2-reduktion.
(250)
EU-erhvervsgrenen er også en drivkraft for forretningsmæssigt forbundne industrier såsom produktionen af dele til cykler, tilbehør til cykler og dermed forbundne tjenesteydelser. I alt skaber EU-erhvervsgrenen direkte og indirekte mellem 60 000 og 70 000 arbejdspladser på EU-markedet.
(251)
EU-erhvervsgrenen havde indledt omstruktureringsbestræbelser og investeret i innovation, hvilket vil gå tabt, hvis EU-erhvervsgrenen ophører. Med de gældende foranstaltninger vil EU-erhvervsgrenen derimod være i stand til at bibeholde og endda øge salgsmængderne og derved skabe det nødvendige investeringsafkast, som skal bruges til fortsat at investere i ny teknologi og innovation.
(252)
Ud fra konklusionerne om EU-erhvervsgrenens situation i betragtning 184-187 kan det forventes, at EU-erhvervsgrenens situation sandsynligvis vil forværres betydeligt og i sidste ende medføre risiko for nedlægning af produktionsanlæg, hvis der ikke indføres foranstaltninger. Antidumpingforanstaltningerne er derfor i EU-erhvervsgrenens interesse.
3. Interesserne hos producenterne af dele til cykler
(253)
COLIPED (sammenslutningen af europæiske producenter af cykelreservedele og -tilbehør) gav sig til kende under undersøgelsen. COLIPED fremlagde oplysninger, hvoraf det fremgik, at der er ca. 370 virksomheder i Unionen, som leverer dele til cykelproducenter, og som beskæftiger ca. 16 000 mennesker. Leverandørindustrien er afhængig af, at der fortsat produceres cykler i Unionen.
(254)
53 producenter af dele til cykler gik ind for foranstaltningerne og tegnede sig for 39 % af den samlede anslåede omsætning på 1,2 mia. EUR i industrien for cykeldele. Producenterne af dele til cykler har fordel af udvidelsen af de gældende foranstaltninger, som nu også omfatter væsentlige dele til cykler (jf. betragtning 1). Den gældende fritagelsesordning (jf. betragtning 1) fremmer den lokale produktion af dele til cykler ved at begrænse indholdet af kinesiske dele til cykler til mindre end 60 % af den samlede værdi. EU-erhvervsgrenen var som følge af de gældende foranstaltninger i stand til at udvikle og investere i nye projekter med henblik på at genoptage produktionen af væsentlige dele til cykler i Unionen.
(255)
Det blev i den forbindelse konstateret, at Unionens industri for dele til cykler - uden foranstaltninger og den forventede lukning af cykelproduktionen i Unionen - også vil lide under de negative konsekvenser, da den vil miste kunder. Det konkluderes derfor, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger er i industrien for cykeldeles interesse.
4. Brugernes/forbrugernes interesser
(256)
Det Europæiske Cyklistforbund (ECF), som er en paraplyorganisation for de nationale cyklistforbund i Europa, støttede opretholdelsen af de gældende antidumpingforanstaltninger. ECF påstod, at en lokal produktion er i forbrugernes interesse, da det garanterer kvalitet og sikkerhed og specialiseret forbrugerservice.
(257)
ECF påstod, at en øget import fra Kina vil få negative virkninger for de høje standarder for kvalitet og sikkerhed i Unionen på forbrugernes bekostning.
(258)
Antidumpingtoldens virkning for forbrugerprisen anslås til ikke at være væsentlig, da hovedparten af EU-producenternes af cykler opererer under fritagelsesordningen, mens de væsentligste cykeldele kan importeres fra Kina uden told op til 60 % af den samlede værdi at de anvendte dele.
(259)
Det skal erindres, at det i tidligere undersøgelser blev konkluderet, at foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for brugerne/forbrugerne. Til trods for de gældende foranstaltninger er det stadig muligt at få cykler fra Kina og andre lande uden foranstaltninger. Det konkluderes derfor, at antidumpingforanstaltningerne ikke har væsentlige negative følger for brugerne i Unionen.
(260)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod en part, at analysen ikke tog højde for foranstaltningernes negative konsekvenser for brugerne i form af supplerende omkostninger på grund af foranstaltningerne. Det skal bemærkes, at ECF, som repræsenterer forbrugerne, gav sig til kende og støttede foranstaltningerne, da de garanterer kvalitet og sikkerhed, jf. betragtning 255. Ved hjælp af fritagelsesordningen havde forbrugerne allerede fordel af reducerede priser på visse dele til cykler, jf. betragtning 257. Påstanden blev derfor afvist som ubegrundet.
5. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser
(261)
Ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Det var derfor ikke muligt at analysere foranstaltningernes virkning i NUP. Det skal også erindres, at formålet med antidumpingforanstaltninger ikke er at forhindre import, men at genskabe redelige handelsvilkår og sikre, at der ikke forekommer import til skadevoldende dumpingpriser.
(262)
Det skal erindres, at der er andre kilder til import, og at ca. 45 % af forbruget af cykler faktisk er importerede cykler.
(263)
Da det stadig vil være muligt at importere cykler fra Kina til en rimelig pris til EU-markedet, og da importen fra andre tredjelande også vil fortsætte, er det sandsynligt, at importørernes traditionelle erhverv vil fortsætte, selv om antidumpingforanstaltningerne over for Kina opretholdes. De ændrede antidumpingforanstaltninger for de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter vil give større muligheder fra Kina til nultold eller reduceret sats. Det konkluderes derfor, at antidumpingforanstaltningerne ikke har væsentlige følger for de ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen.
6. Foranstaltningernes effektivitet
(264)
En part påstod, at foranstaltningerne ikke vil være effektive, idet EU-erhvervsgrenen stadig lider skade, selv om antidumpingforanstaltningerne har været indført i næsten 20 år. Det skal bemærkes, at det i undersøgelsen bekræftedes, at de kinesiske eksporterende producenter til trods for de gældende foranstaltninger har omgået foranstaltningerne via andre tredjelande, hvilket i hvert fald delvis forklarede EU-erhvervsgrenens situation i NUP. Påstanden blev derfor afvist.
(265)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod visse parter, at de gældende foranstaltninger, som har varet 23 år, ikke har deres berettigelse i hverken lovgivning eller handelspolitik. Som svar hertil skal det bemærkes, at der ikke findes tidsfrister for foranstaltningernes varighed, så længe betingelserne for deres indførelse eller opretholdelse er opfyldt. I det foreliggende tilfælde er foranstaltningerne berettigede, da undersøgelsen bekræftede, at der finder skadevoldende dumping sted. Desuden undermineres EU-erhvervsgrenens situation af omgåelse. Derfor afvises påstanden.
7. Konklusion
(266)
En videreførelse af foranstaltningerne mod importen af cykler med oprindelse i Kina vil klart være i EU-erhvervsgrenens og EU-cykeldeleleverandørernes interesse. Det vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at vokse og forbedre sin situation, som er forårsaget af dumpingimporten. Endvidere vil importørerne ikke blive væsentligt påvirket, da der stadig vil være redeligt prissatte cykler fra Kina og andre tredjelande på markedet. Som følge af EU-erhvervsgrenens omfattende brug af fritagelsesordningen blev det også konkluderet, at de gældende foranstaltninger ikke havde nogen væsentlige negative følger for brugerne/forbrugerne. Hvis foranstaltningerne derimod ophæves, vil EU-cykelproducenterne sandsynligvis lukke produktionen og dermed bringe EU-cykeldeleproducenternes overlevelse i fare.
(267)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de foreliggende oplysninger om Unionens interesser konkluderet, at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre foranstaltninger med de fastsatte satser (jf. betragtning 279) over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina.
I. FORESLÅET TOLD
1. Skadestærskel
(268)
I betragtning af konklusionerne om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser, bør de gældende foranstaltninger, som indførtes ved forordning (EU) nr. 990/2011 videreføres med undtagelse af det i det følgende fastsatte.
(269)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-producenterne har befundet sig i, til ophør.
(270)
Foranstaltningerne bør indføres på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af den pågældende import, men ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen. Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en samlet fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 8 % af omsætningen. Dette er samme margen som i den tidligere undersøgelse, da der ikke fandtes nogen begrundelse for at ændre denne sats.
(271)
Da samarbejdsgraden i Kina var meget lav, jf. betragtning 22 og 24, kan konklusionerne for de samarbejdsvillige virksomheder ikke betragtes som repræsentative for landet. Den landsdækkende dumpingmargen forbliver derfor uændret som fastlagt ved forordning (EF) nr. 1095/2005.
(272)
For de to samarbejdsvillige eksportører, for hvilke der blev konstateret dumping, blev skadesmargenerne fastlagt på grundlag af deres egne eksportpriser sammenlignet, i samme handelsled, med EU-erhvervsgrenens ikke-skadevoldende priser på den tilsvarende varetype. Der blev ikke beregnet en skadesmargen for den tredje virksomhed, for hvilken der ikke blev konstateret dumping. For Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. blev der ikke fastlagt en skadesmargen. Der blev derimod fastlagt en væsentlig skadesmargen, som var højere end dumpingmargenen, for Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
(273)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod en part, at målfortjenesten på 8 % var fastlagt ud fra markedsvilkår, der ikke svarer overens med den nuværende situation, og at Kommissionen ikke havde fremlagt tilstrækkelige begrundelser for, hvor den målfortjeneste, som blev fastlagt i den tidligere undersøgelse, som er nævnt i betragtning 5, stadig er berettiget. Det skal bemærkes, at der i den nuværende undersøgelse ikke var antydninger af, at målfortjenesten skulle være ændret. Den pågældende part fremlagde ingen beviser for beregning af en alternativ målfortjeneste, der kunne anvendes. Påstanden blev derfor afvist.
2. Endelige foranstaltninger
(274)
Hvad angår de tre samarbejdsvillige kinesiske eksporterende grupper, blev de antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse grupper i undersøgelsen. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af disse grupper og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre grupper, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(275)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (30) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(276)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i NUP.
(277)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre den korrekte anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger omfatter følgende: Fremlæggelse for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre eksporterende producenter.
(278)
Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelse af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og indføre en landsdækkende told.
(279)
Toldsatserne for de samarbejdsvillige eksportører er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, fastlagt på et niveau, der vil være tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen. For Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd og Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd. er toldsatserne baseret på de dumpingmargener, der blev konstateret i undersøgelsen, da de er lavere end skadesmargenerne. For Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. var skadesmargenen lavere end dumpingmargenen, og tolden er derfor fastlagt på grundlag af skadesmargenen.
(280)
De individuelle toldsatser for NUP er som følger:
Virksomhed
Endelig told
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
Alle andre virksomheder
48,5 %
(281)
Det skal bemærkes, at antidumpingtolden på 48,5 %, som gælder alle andre virksomheder i denne forordning (jf. betragtning 279) i medfør af artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 71/97 også finder anvendelse på import af væsentlige dele til cykler, jf. definitionen i artikel 1 i forordning (EF) nr. 71/97, med oprindelse i Kina -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af cykler uden motor (herunder trehjulede transportcykler, men ikke unicykler), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8712 00 30 og ex 8712 00 70 (Taric-kode 8712007091 og 8712007099), og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Endelig told
Taric-tillægskode
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
B772
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
B773
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
B774
Alle andre virksomheder
48,5 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 omhandlede virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for »alle andre virksomheder«.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Udvidelse af antidumpingtolden på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken til at omfatte importen af dele til cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som indførtes ved forordning (EF) nr. 71/97, videreføres hermed.
Den endelige antidumpingtold i artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 71/97 er den antidumpingtold for »alle andre virksomheder«, som er fastsat i artikel 1, stk. 2.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. maj 2013.
NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 502/2013,
annettu 29 päivänä toukokuuta 2013,
asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen tapahtuvasta lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 990/2011 muuttamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 3, 5 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 2474/93 (2) käyttöön Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien polkupyörien tuonnissa lopullisen polkumyyntitullin, joka oli suuruudeltaan 30,6 prosenttia, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’. Perusasetuksen 13 artiklan mukaisen toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen seurauksena kyseinen tulli laajennettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 71/97 (3) koskemaan myös tiettyjen Kiinasta peräisin olevien polkupyörän osien tuontia. Lisäksi päätettiin perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan nojalla luoda ’vapautusjärjestelmä’. Järjestelmästä säädettiin yksityiskohtaisesti komission asetuksessa (EY) N:o 88/97 (4). Saadakseen vapautuksen laajennetusta tullista unionin polkupyöränvalmistajien on noudatettava perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisia edellytyksiä eli kiinalaisten polkupyörän osien osuuden on oltava alle 60 prosenttia niiden toiminnasta tai toiminnassa käytettävien osien arvonlisäyksen on oltava enemmän kuin 25 prosenttia. Tähän mennessä on myönnetty yli 250 vapautusta.
(2)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 1524/2000 (5) pitää voimassa edellä mainitut toimenpiteet.
(3)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti suoritetun välivaiheen tarkastelun jälkeen, jäljempänä ’tullia muuttava välivaiheen tarkastelu’, neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 1095/2005 (6) nostaa voimassa olevan polkumyyntitullin 48,5 prosenttiin.
(4)
Perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisten toimenpiteiden kiertämistä koskevien toimenpiteiden tarkastelun jälkeen neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 171/2008 (7) pitää voimassa Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontia koskevan polkumyyntitullin laajentamisen niin, että se koskee Kiinasta peräisin olevien tiettyjen polkupyörän osien tuontia.
(5)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’aiempi tutkimus’, jälkeen neuvosto päätti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 990/2011 (8) pitää voimassa edellä mainitut toimenpiteet.
2. Tutkimuksen vireillepano komission aloitteesta
(6)
Lokakuussa 2011 loppuun saatetun toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen komission käytettävissä oleva näyttö polkumyynnin ja vahingon osalta osoitti, että olosuhteet, joiden perusteella voimassa olevat toimenpiteet oli otettu käyttöön, olivat saattaneet muuttua ja tämä muutos saattoi olla pysyvää luonteeltaan.
(7)
Komission käytettävissä oleva alustava näyttö osoitti, että Kiinan polkupyöräntuottajiin sovellettu vientikiintiöjärjestelmä, joka tullia muuttavassa välivaiheen tarkastelussa esti markkinatalouskohtelun myöntämisen vientiä harjoittaville tuottajille, on poistettu tammikuussa 2011.
(8)
Myös unionin tuotannonalan rakenteessa on tapahtunut muutoksia. Useat unionin tuottajat ovat siirtyneet täydellisestä tuotantosyklistä tuotujen osien kokoonpanoon tai osittaiseen kokoamiseen.
(9)
Lisäksi Euroopan unionin laajennuttua vuosina 2004 ja 2007 polkupyöriä valmistavaan unionin tuotannonalaan liittyi merkittävä määrä tuottajia. Lukuisat unionin tuotannonalaan ennen näitä laajentumisia kuuluneet tuottajat myös siirsivät tuotantolaitoksiaan tai perustivat uusia tuotantolaitoksia uusiin jäsenvaltioihin. Tämän kehityksen tuloksena unionin tuotannonalan kustannustaso on saattanut muuttua.
(10)
Nykyistä vahingon korjaavaa tasoa laskettaessa lähtökohtina olivat teräsvalmisteiset polkupyörät, kun taas nykyisin useimmat polkupyörät ovat pikemminkin alumiiniseoksesta valmistettuja.
(11)
Kaikki nämä muutokset vaikuttavat pysyviltä, ja siksi on perustellusti tarpeen arvioida vahinkoa ja polkumyyntiä koskevat päätelmät uudelleen.
(12)
On myös huomattava, että vapautusjärjestelmää hyödyntävien yritysten määrä on kasvanut nopeasti mutta toisaalta kyseistä järjestelmää ei ole mukautettu sen käyttöönottovuoden 1997 jälkeen. Polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä vapautettujen osien tuontiin sovellettavasta valvontajärjestelmästä on lisäksi tullut erittäin monimutkainen ja vaivalloinen, minkä vuoksi järjestelmän vaikuttavuus voi vaarantua.
(13)
Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että on olemassa riittävä alustava näyttö perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen tutkimuksen panemiseksi vireille, ja ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä9 päivänä maaliskuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella (9), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden välivaiheen tarkastelun vireillepanosta omasta aloitteestaan.
3. Rinnakkainen toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus
(14)
Komissio pani 25 päivänä syyskuuta 2012 vireille asetuksella (EU) N:o 875/2012 (10) Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 990/2011 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä polkupyörien tuonnilla Indonesiasta, Malesiasta, Sri Lankasta tai Tunisiasta, riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Indonesia, Malesia, Sri Lanka tai Tunisia, koskevan tutkimuksen, jäljempänä ’toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus’, ja asetti kyseiselle tuonnille kirjaamisvelvoitteen.
(15)
Neuvosto laajensi toukokuussa 2013 asetuksella (EU) N:o 501/2013 (11), jäljempänä ’toimenpiteiden kiertämistä koskeva asetus’, Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet koskemaan Indonesiasta, Malesiasta, Sri Lankasta tai Tunisiasta lähetettyjen polkupyörien tuontia, riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Indonesia, Malesia, Sri Lanka tai Tunisia, koska havaittiin, että tällä tuonnilla kierrettiin toimenpiteitä kauttakuljetuksella ja/tai kokoonpanotoimilla perusasetuksen 13 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
4. Rinnakkainen tukien vastainen tutkimus
(16)
Komissio julkaisi 27 päivänä huhtikuuta 2012Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (12) tukien vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa unioniin, jäljempänä ’tukien vastainen tutkimus’.
(17)
Marraskuussa 2012 komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (13), että toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen päätelmiä voidaan käyttää 14 ja 15 kappaleessa mainitussa tukien vastaisessa tutkimuksessa.
(18)
Toukokuussa 2013 komissio päätti asetuksella (EU) 2013/227/EU (14) tukien vastaisen tutkimuksen ottamatta käyttöön toimenpiteitä.
5. Tutkimuksen osapuolet
(19)
Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta virallisesti tiedossa olleille unionin tuottajille ja niiden järjestöille, tiedossa olleille vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa ja kiinalaisten tuottajien järjestölle, asianomaisen maan viranomaisille, tiedossa olleille tuojille ja tuojien järjestöille, tiedossa olleille polkupyörien osien unionin tuottajille ja niiden järjestöille sekä tiedossa olleille käyttäjien järjestöille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(20)
Koska vientiä harjoittavia tuottajia, unionin tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia ja niiden tiedossa olevia järjestöjä, kaikkia unionin tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2011 väliseltä ajalta.
(21)
Koska asianomaisen maan edustajat eivät ilmoittautuneet vireillepanon yhteydessä, komissio otti yhteyttä noin 70 kiinalaiseen yritykseen, jotka olivat komission yksikköjen tiedossa aiemmasta tutkimuksesta. Myöhemmin kun 16 kappaleessa mainittu tukien vastainen tutkimus oli pantu vireille, komissio yksilöi noin 300 muuta kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joihin myös otettiin yhteyttä tämän välivaiheen tarkastelun puitteissa.
(22)
Komissio pyrki löytämään yrityksiä, jotka olisivat toimineet yhteistyössä, mutta sen pyrkimyksistä huolimatta vain kahdeksan kiinalaista vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää ilmoittautui ja näistä vain neljällä oli vientiä unioniin 37 kappaleessa määritellyllä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja niiden osuus Kiinasta tulevien polkupyörien kokonaistuonnista oli alle 4 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(23)
Edellä esitetyn perusteella päätettiin, ettei kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista tarvitse valita otosta.
(24)
Yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan ryhmän, Giant Chinan, osalta katsottiin, että perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltaminen oli perusteltua (ks. 63-64 ja 131 kappale). Tämän vuoksi kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste heikkeni entisestään.
(25)
Unionin tuottajista valittiin otos, kuten 32-35 kappaleessa selitetään.
(26)
Otantaa ei pidetty tarpeellisena myöskään etuyhteydettömien tuojien osalta (ks. 36 kappale).
(27)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille niitä pyytäneille osapuolille vireillepanoilmoituksessa esitetyissä määräajoissa, eli otokseen valituille unionin tuottajille, yhteistyössä toimiville kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille, jotka ilmoittautuivat 36 kappaleessa kuvatun mukaisesti sekä tiedossa olleille polkupyörän osien tuottajille unionissa.
(28)
Kyselylomakkeeseen saatiin vastauksia ja muita kannanottoja neljältä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä ja niiden edustajalta, kahdeksalta otokseen valitulta unionin tuottajalta, yhdeltä käyttäjien järjestöltä ja kahdeksalta unionin tuottajien järjestöltä, 53:lta polkupyörän osien tuottajalta sekä yhdeltä polkupyörän osien tuottajien järjestöltä. Yksikään etuyhteydettömistä tuojista, joihin otettiin yhteyttä, ei vastannut kyselylomakkeeseen.
(29)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon, syy-yhteyden ja unionin edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Polkupyörien tuottajat unionissa
-
Accell Hunland, Unkari
-
Decathlon RGVS, Portugali
-
Denver srl, Italia
-
SC Eurosport DHS, Romania
-
Koninklijke Gazelle, Alankomaat
-
Maxcom Ltd, Bulgaria
-
MIFA, Saksa
-
Sprick Rowery, Puola
b)
Polkupyörien osien tuottajat unionissa
-
Chimsport, Romania
-
Telai Olagnero, Italia
c)
Vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa
-
Ideal (Dong Guan) Bike Co.
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co.
-
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.
(30)
Niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaata koskevien tietojen perusteella, mistä syystä seuraavien yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti tässä tarkoituksessa:
-
Distribuidora de Bicicletas Benotto, SA DE C.V., México, Meksiko
-
Bicicletas Magistroni, México, Meksiko
-
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, Meksiko.
(31)
Sen jälkeen kun olennaisista tosiasioista ja huomioista oli ilmoitettu, jäljempänä ’ilmoittaminen’, jotkin osapuolet väittivät, että osapuolille ei annettu riittävää aikaa huomautusten tekemistä varten. Tältä osin on huomautettava, että osapuolille annettiin riittävästi aikaa tehdä huomautuksia perusasetuksen 20 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Näin ollen väitettä ei oteta huomioon.
6. Unionin tuottajien otanta
(32)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajia edustavan otoksen. Tämä otos koostui kahdeksasta yrityksestä, jotka sisältyivät niihin yli 380:een unionin tuottajaan, jotka olivat tiedossa ennen tutkimuksen vireillepanoa; otoksen valinta perustui erityisesti tuotannon ja myynnin suurimpaan edustavaan määrään, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa, ottaen huomioon tuottajien maantieteellinen jakautuminen. Otos kattoi suurimmat tuottajamaat, jotka oli asetettu järjestykseen tuotantomäärien mukaisesti. Kunkin maan osalta otokseen sisällytetyt yritykset kuuluivat suurimpiin edustaviin yhteistyössä toimineisiin tuottajiin. Otokseen kuului myös yrityksiä suurimmista yhteistyössä toimineista ryhmistä. Tässä tapauksessa erityishuomiota kiinnitettiin siihen, että otokseen valittiin yhtäläinen määrä yrityksiä vanhoista ja uusista jäsenvaltioista.
(33)
Otos edusti noin 25:tä prosenttia arvioidusta unionin kokonaistuotannosta ja -myynnistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Asianomaisia osapuolia kehotettiin tutustumaan asiakirjoihin ja esittämään näkemyksensä tämän valinnan soveltuvuudesta 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemispäivästä. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(34)
Jotkin osapuolet esittivät vastalauseita unionin tuottajien otannasta. Ne väittivät, että i) alustavaan otokseen kuului vain tiettyjä oikeushenkilöitä, jotka kuuluivat toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmään, eikä kaikkia oikeushenkilöitä, jotka muodostavat täysimittaisen taloudellisen yksikön, joka tuottaa kyseistä tuotetta, ja ii) ehdotukseen sisältyi yritys, joka oli hiljattain toiminut tappiollisesti, vaikka unionin tuottajien toiminta oli menestyksekästä kyseisellä kaudella. Lisäksi väitettiin, että tappiot eivät liittyneet tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.
(35)
Nämä väitteet hylättiin seuraavassa esitetyin perustein: i) Suurempiin ryhmiin kuuluvien yritysten, joiden havaittiin toimivan riippumattomasti saman ryhmän muista tytäryrityksistä, katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa, minkä vuoksi ei ollut tarpeen tutkia koko ryhmää yhdessä. ii) Kyseinen osapuoli ei esittänyt näyttöä tukemaan väitettään, jonka mukaan otokseen valittu yritys, joka väitteen mukaan toimi tappiollisesti, ei edustaisi unionin tuotannonalaa. Vaikka valitun otoksen on edustettava unionin tuotannonalaa, valittujen yritysten ei välttämättä tarvitse olla samanlaisia. Sen vuoksi tämän osapuolen väite oli hylättävä.
7. Etuyhteydettömien tuojien otanta
(36)
Vireillepanoilmoituksessa esitettiin myös etuyhteydettömien tuojien otantaa. Kaikkiin tiedossa olleisiin etuyhteydettömiin tuojiin otettiin yhteyttä vireillepanon yhteydessä. Koska otantamenettelyssä saatiin niin vähän vastauksia, otosta ei valittu. Kaikkia etuyhteydettömiä tuojia, jotka ilmoittautuivat, pyydettiin toimimaan yhteistyössä ja niille toimitettiin kyselylomake. Yksikään etuyhteydettömistä tuojista ei vastannut kyselylomakkeeseen eikä toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.
8. Tutkimusajanjakso
(37)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Kehityssuuntien tarkastelu vahingon määrityksen yhteydessä kattoi tammikuun 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(38)
Tämän tarkastelua koskevan tutkimuksen kohteena ovat Kiinasta peräisin olevat moottorittomat polkupyörät (myös kolmipyöräiset tavarankuljetuspolkupyörät, ei kuitenkaan yksipyöräiset), jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 8712 00 30 ja ex 8712 00 70, jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’.
(39)
Aiemman tutkimuksen tapaan polkupyörät luokiteltiin seuraavasti:
-
A) 24 tai 26 tuuman maastopyörät (ATB- ja MTB-pyörät),
-
B) 26 tai 28 tuuman retkipyörät/kaupunkipyörät/hybridipyörät/VTC-pyörät/matkapyörät,
-
C) 16 tai 20 tuuman nuorisopyörät (BMX-pyörät) ja lastenpyörät,
-
D) muut polkupyörät (yksipyöräisiä lukuun ottamatta).
(40)
Kaikki edellä luetellut polkupyörätyypit ovat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan samanlaisia. Lisäksi niitä myydään unionin markkinoilla samojen jakelukanavien kuten erikoisliikkeiden, urheiluliikeketjujen ja suurmyymälöiden kautta. Koska eri polkupyörien peruskäyttötarkoitus on sama, ne voivat pitkälti korvata toisensa, joten eri luokkiin kuuluvat mallit kilpailevat keskenään. Tällä perusteella pääteltiin, että kaikki nämä tuoteluokat muodostavat yhden ainoan tuotteen.
(41)
Eräs osapuoli väitti, että erityyppisillä polkupyörillä on merkittävästi erilaiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset ja myös merkittävästi erilaiset hinnat, eivätkä nämä erityyppiset polkupyörät ole kuluttajien näkökulmasta keskenään vaihdettavissa. Lisäksi väitettiin, että teräs- ja alumiinipolkupyöriä ei voida pitää keskenään vaihdettavina ja että niidenkin hinnat ovat erilaiset.
(42)
Väitteensä tueksi osapuoli toimitti tutkimuksen viiden eri tuotetyypin fyysisistä ja teknisistä perusominaisuuksista ja käyttötarkoituksista sekä näiden tuotetyyppien vaihdettavuudesta. On huomattava, että tutkimus perustui väitetysti 36 yksilön vastauksiin, mutta siitä ei ole selvyyttä, miten vastaajat valittiin. Lisäksi vaikuttaa siltä, että se laadittiin erityisesti tätä tutkimusta varten. Tutkimukseen ei sisälly mitään mitattavissa olevaa tietoa. Tutkimuksen sisältö vaikuttaa perustuvan asiakkaiden ja/tai tuottajien mielipiteisiin eikä niinkään tarkistettavissa olevaan näyttöön. Sen vuoksi tämän tutkimuksen tulosten edustavuus on kyseenalainen.
(43)
Osapuoli ei esittänyt muuta näyttöä väitteensä tueksi.
(44)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että kaikki edellä luetellut polkupyörätyypit ovat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan samanlaisia. Erityisesti havaittiin, että eri raaka-aineiden käytöllä ei ole vaikutusta polkupyörän perusominaisuuksiin. Vaikka teräksellä ja alumiinilla on joitakin erilaisia teknisiä ominaisuuksia, kuten paino, teräksestä ja alumiinista valmistettujen polkupyörien perusominaisuudet pysyvät silti samoina.
(45)
Osapuoli ei myöskään toimittanut mitään erityisnäyttöä siitä, että teräksestä tehdyillä polkupyörillä ja alumiinista tehdyillä polkupyörillä olisi itse asiassa erilaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet.
(46)
Erityisten sovellusten, käyttötarkoitusten ja kuluttajien käsitysten osalta tässä tutkimuksessa on vahvistettu, että kaikissa polkupyörissä on samat perussovellukset ja niillä kaikilla on pääasiassa sama tarkoitus. On totta, että eri tuoteluokat on periaatteessa tarkoitettu vastaamaan eri loppukäyttäjien vaatimuksiin, mutta loppukäyttäjät käyttävät yleisesti tiettyyn luokkaan kuuluvaa polkupyörää eri tarkoituksiin.
(47)
Tämän vuoksi ei ole olemassa selkeitä eroja, jotka perustuisivat siihen, miten loppukäyttäjät käyttävät tai minkälaisina he pitävät eri polkupyöräluokkia.
(48)
Myöskään unionin tuottajat eivät usein tee tuotannossa, jakelussa ja kirjanpidossa eroa eri luokkiin sijoitettujen polkupyörien välille. Niillä on itse asiassa usein samanlaiset valmistusprosessit kaikille polkupyöräluokille.
(49)
Lisäksi eri luokkiin kuuluvia polkupyöriä myydään unionin markkinoilla samojen jakelukanavien kuten erikoisliikkeiden, urheiluliikeketjujen ja suurmyymälöiden kautta.
(50)
Tällä perusteella pääteltiin, että kaikki nämä tuoteluokat muodostavat yhden ainoan tuotteen.
(51)
Eräs osapuoli otti esiin, että tämä tutkimus kattaa kaksi CN-koodia (ks. 38 kappale), kun aiemmassa tutkimuksessa (ks. 5 kappale) katettiin kolme CN-koodia eli ex 8712 00 10, 8712 00 30 ja ex 8712 00 80. Koodien muuttuminen johtui yhdistettyyn nimikkeistöön komission asetuksella (EU) N:o 1006/2011 (15) tehdyistä muutoksista, jotka tulivat voimaan 1.1.2012.
(52)
Osapuoli väitti, että polkupyöriä, joissa ei ole kuulalaakereita, ei pitäisi pitää samana tuotteena kuin polkupyöriä, joissa on kuulalaakerit. Tutkimuksessa kuitenkin osoitettiin, että kuulalaakerisilla ja kuulalaakerittomilla polkupyörillä on samat tekniset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Osapuoli ei myöskään toimittanut väitteensä tueksi mitään näyttöä, ja tämän vuoksi väite hylätään.
(53)
Osapuoli väitti lisäksi, että Eurostatin kirjaamissa keskimääräisissä tuontihinnoissa on merkittävä ero tarkasteltavana olevan tuotteen kattavien kahden CN-koodin välillä. On korostettava, että kuten 157 kappaleessa todetaan, tuotevalikoiman vuoksi Eurostatin kirjaama keskimääräinen hinta voi toimia vain hintasuuntausten osoittimena, mutta se ei ole käyttökelpoinen, jos halutaan verrata myyntihintoja eri maiden ja unionin välillä.
(54)
Ilmoittamisen jälkeen eräs osapuoli esitti uudelleen väitteensä, jonka mukaan tutkimuksen soveltamisalaan kuuluvat erityyppiset polkupyörät eivät ole samankaltaisia tuotteita, ja väitti toimittaneensa asiaa tukevaa näyttöä raaka-aineiden, fyysisten ja teknisten ominaisuuksien sekä käyttötarkoitusten eroista, joita sen väitteen mukaan erityyppisten polkupyörien välillä on.
(55)
Olisi tältä osin huomattava, että asiaa tukeva näyttö, jonka osapuoli väitti toimittaneensa, on itse asiassa tutkimus, jota komissio arvioi 42 kappaleessa. Arvioituaan tutkimuksen komissio päätteli, että sen tulosten edustavuus oli kyseenalainen 42 kappaleessa mainituista syistä.
(56)
Osapuolet vaativat, että lasten polkupyörät, jotka osapuoli määritteli polkupyöriksi, joiden renkaan halkaisija on alle 16 tuumaa, olisi jätettävä tutkimuksen tuotteen määritelmästä. Vaatimukset perustuivat olettamukseen, että etenkin käyttöikä ja yksinkertaiset ominaisuudet erottavat nämä polkupyörät selvästi muuntyyppisistä polkupyöristä, jotka kuuluvat tämän tutkimuksen piiriin.
(57)
Näitä vaatimuksia pidettiin kuitenkin riittämättöminä, jotta olisi voitu jättää tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle sellaiset polkupyörät, joiden renkaan halkaisija on alle 16 tuumaa, koska ei esitetty riittävää näyttöä, joka olisi osoittanut, että tutkimuksessa voitaisiin vetää selvä raja sellaisten polkupyörien, joiden renkaan halkaisija on alle 16 tuumaa, ja muiden tutkimuksen piiriin kuuluvien polkupyörätyyppien välille. Päinvastoin havaittiin, että sellaisten polkupyörien, joiden renkaan halkaisija on alle 16 tuumaa, olennaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet, jotka olivat yhteisiä tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa - lihasvoimalla toimivat poljettavat ajoneuvot, joiden runkoon on kiinnitetty enemmän kuin yksi rengas - olivat paljon tärkeämpiä kuin mitkään erot (eli pääasiassa pyörän koko). Lisäksi vaikutti siltä, että tuotanto, myyntikanavat ja kuluttajapalvelut eivät eronneet olennaisella tavalla muista tutkimuksen kohteena olevista polkupyörätyypeistä. Pelkästään se, että polkupyörät, joiden renkaan halkaisija on alle 16 tuumaa, muodostavat erillisen alaryhmän tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän sisällä, ei ole peruste niiden jättämiseksi tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Itse asiassa havaittiin, ettei polkupyörien, joiden renkaan halkaisija on alle 16 tuumaa, ja tarkasteltavana olevan tuotteen välillä ole selkeitä erottavia tekijöitä vaan että niissä on melko suurta päällekkäisyyttä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän osalta eli kyseessä on lihaskäyttöinen poljettava ajoneuvo, jossa on enemmän kuin yksi pyörä ja jota käytetään pääasiassa kulkuvälineenä ja urheiluun. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yksi yhteistyössä toimineista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista vei itse asiassa unioniin 12-tuumaisia polkupyöriä, joita ei pidetty lasten polkupyörinä vaan kyseessä olivat aikuisten käyttämät kokoontaitettavat polkupyörät, joiden osalta säilytys oli tärkeä ominaisuus.
(58)
Sen vuoksi pyyntö, jonka mukaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle pitäisi jättää polkupyörät, joiden renkaan halkaisija on alle 16 tuumaa, hylätään.
2. Samankaltainen tuote
(59)
Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tuottamilla ja myymillä polkupyörillä, vertailumaan markkinoilla tuotetuilla ja myydyillä polkupyörillä sekä Kiinasta unionin markkinoille tuoduilla polkupyörillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä käyttötarkoitukset, ja niitä pidetään tämän vuoksi perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
1.1 Markkinatalouskohtelua koskeva arviointi
(60)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
-
liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa,
-
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien (IAS) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan,
-
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole,
-
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden, sekä
-
valuuttakurssien muuntaminen suoritetaan markkinahintaan.
(61)
Tässä tutkimuksessa kaikki vientiä harjoittavat tuottajaryhmät, jotka toimivat alun perin yhteistyössä tutkimuksessa, hakivat perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palauttivat markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa.
(62)
Komissio hankki kaikista vientiä harjoittavista tuottajaryhmistä, jotka toimivat alun perin yhteistyössä tutkimuksessa, kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot kyseisten yritysten tiloissa.
(63)
Yhden ryhmän, Giant Chinan, vastausta pidettiin huomattavan puutteellisena, koska siihen ei sisältynyt kaikkia vaadittuja tietoja ryhmän rakenteesta, siitä huolimatta, että komissio pyrki saamaan tarvittavat tiedot ryhmältä.
(64)
Giant Chinalle ilmoitettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti, että siihen todennäköisesti sovelletaan käytettävissä olevia tietoja, ja sitä pyydettiin toimittamaan huomautuksia. Giant China kuitenkin kieltäytyi toimittamasta komissiolle tarvittavia tietoja, joten perusasetuksen 18 artiklan 1 kohtaa sovellettiin ja markkinatalouskohtelua koskeva hakemus hylättiin.
(65)
Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että yhdellekään kiinalaiselle yritysryhmälle ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, koska mikään niistä ei täyttänyt kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia seuraavassa esitettävistä syistä:
(66)
Mikään yhteistyössä toiminut viejäryhmä ei onnistunut osoittamaan täyttävänsä vaatimuksen 1, koska valtio puuttui tärkeimpiä raaka-aineita (terästä ja alumiinia) koskeviin päätöksiin. Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien ryhmien teräs- ja alumiinikustannukset ovat vähintään 20-25 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannuksista. Monet yritykset ovat vertikaalisesti täysin integroituneita, eli ne ostavat alumiiniharkot tai teräksen valmistaakseen putket, joita sitten käytetään runkojen/etuhaarukkojen ja lopulta polkupyörien valmistukseen.
(67)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että kolme yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien ryhmää hankki tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen käytettävän teräksen ja alumiinin Kiinan kotimarkkinoilta.
(68)
Hinnat perustuvat alumiinin noteeraukseen valtion määräysvallassa olevassa Shanghai Non-ferrous Metal Exchange market -pörssissä, jäljempänä ’pörssi’ tai ’SHFE’. SHFE on suljettu pörssi ja tarkoitettu vain Kiinaan rekisteröidyille yrityksille ja Kiinan kansalaisille, ja sitä valvoo valtion sääntelykomissio (”State Securities Regulatory Commission”). Useat pörssin toimintaa säätelevät säännöt edistävät matalaa volatiliteettia ja hintoja, jotka eivät heijasta markkina-arvoa SHFE:ssä: päivittäiset hinnanvaihtelut saavat olla 4 prosenttia yli tai alle edellisen kaupankäyntipäivän toimitushinnan, kauppaa käydään harvakseltaan (kunkin kuukauden 15. päivään asti), futuurisopimusten kesto on enintään 12 kuukautta ja sekä pörssi että välittäjät perivät maksuja liiketapahtumista.
(69)
Lisäksi SHFE-liiketoimissa fyysiset toimitukset voivat tapahtua vain hyväksyttyyn varastoon Kiinassa, toisin kuin kansainvälisissä pörsseissä, joissa toimitukset ovat maailmanlaajuisia. Koska SHFE on vain fyysisen vaihdon foorumi (johdannaisia ei myydä), tämä eristää Kiinan alumiinimarkkinat täysin. Tämän seurauksena arbitraasi maailmanlaajuisen vertailuarvon, Lontoon metallipörssin, jäljempänä ’LME’, tai muiden markkinoiden kanssa ei käytännössä ole mahdollista, ja vaihto tapahtuu erillään muista maailmanmarkkinoista. Sen vuoksi arbitraasia näiden markkinoiden kesken ei voi tapahtua. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla primaarialumiinin hinnat olivat SHFE:ssä noin 7 prosenttia alemmat (ilman arvonlisäveroa) kuin LME:ssä (myös ilman arvonlisäveroa), kun vertailun perustana käytetään spot-hintaa.
(70)
Valtio puuttuu myös hinnanmääritysmekanismiin SHFE:ssä, koska se on primaarialumiinin sekä myyjä että ostaja valtion Reserve Bureau -viraston ja muiden valtion elinten kautta. Lisäksi valtio asettaa päivittäiset hintarajat SHFE:n sääntöjen kautta, jotka valtion sääntelykomissio on hyväksynyt.
(71)
Kiina tukee alumiinituotteiden jalostusta myöntämällä osittaisen ALV-palautuksen monien alumiinituotteiden viennistä (polkupyöristä palautus on 15 %); primaarialumiinin viennistä sen sijaan ei makseta palautusta. Tämän tarkoituksena on kannustaa Kiinan teollisuutta jalostamaan alumiinia, ja se vaikuttaa suoraan primaarialumiinin saatavuuteen ja hintaan kotimarkkinoilla. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että primaarialumiinin vientiin sovelletaan 17 prosentin veroa, mutta polkupyörien vientiin ei sovelleta mitään vientiveroa. Tämä vahvistaa havaintoja Kiinan valtion puuttumisesta alumiinin kotimarkkinoiden toimintaan. Näillä välineillä on kotimarkkinoiden hintoja laskeva vaikutus, joka kannustaa kotimaista teollisuutta valmistamaan lopullisia tuotteita, joihin sisältyy alumiinia (kuten tarkasteltavana oleva tuote) sekä kotimaan että vientimarkkinoille.
(72)
Kiinan valtion toiminnasta aiheutuu lisää vääristymistä sitä kautta, että State Reserves Bureau -virasto, jäljempänä ’SRB’, joka on osa kansallista uudistuskomissiota (National Development Reform Commission), puuttuu toimintaan. Vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 alussa SRB ryhtyi ostamaan primaarialumiinin varastoja kiinalaisilta alumiinisulatoilta saadakseen hyödykkeen hinnan nousemaan. SRB myi primaarialumiinin takaisin markkinoille, muun muassa marraskuun 2010 alussa Bloombergin mukaan (16). Xinhua News Agency raportoi varastojen kerryttämistoimista joulukuussa 2008 ja selitti, että suunnitelmana oli kerryttää alumiinia 300 000 tonnia hintaan, joka oli 10 prosenttia korkeampi kuin markkinahinta, ja tavoitteena oli nostaa hintoja (17). SRB:n varastojen kerrytyssuunnitelmassa ostoja tehtiin useilta kiinalaisilta sulattamoilta, vaikka puolet oli ostettava Aluminium Corporation of China Ltd -yritykseltä. Edellä esitetty osoittaa, että Kiinan valtiolla on tärkeä asema primaarialumiinin hinnan asettamisessa ja että se puuttuu markkinoiden toimintaan.
(73)
Sitä, että edellä kuvattu valtion merkittävä puuttuminen liiketoimintaan on selvästi kohdennettua, vahvistaa muun muassa alumiinia koskeva 12. viisivuotiskehityssuunnitelma (2011-2015), jossa Kiinan viranomaiset nimenomaisesti mainitsevat, että tarkoituksena on mukauttaa vero- ja vientiveroalennuksia ja muita taloudellisia kannustimia ja valvoa tiukasti primaarituotteiden levittämisen ja viennin kokonaismäärää. Tällä suunnitelmalla jatketaan politiikkaa, jota harjoitettiin edeltävässä alumiinisuunnitelmassa. Lisäksi näitä suunnitelmia on toteutettu usean vuoden ajan, ja kuten edellä todettiin, tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli käynnissä useita täytäntöönpanotoimenpiteitä.
(74)
Näin ollen monet valtiolähtöiset vääristymät Kiinan primaarialumiinin hinnoissa vaikuttavat raaka-aineiden hintoihin. Lisäksi tuottajat saavat etua näistä vääristymistä, koska ne yleensä tekevät ostoksensa Kiinan markkinoilta paikallisilta toimittajilta käyttäen Kiinan spot-markkinoiden hintoja (tai SHFE:tä) vertailuarvona. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kyseiset hinnat olivat noin 7 prosenttia alempia kuin maailmanmarkkinahinnat. Teoriassa kiinalaiset yhtiöt voivat myös ostaa tiettyjä määriä LME:n hinnoilla, kun hinnat Kiinan markkinoilla ovat korkeammat valtion puuttumisen vuoksi, mutta päinvastainen ei ole mahdollista Kiinan ulkopuolisille toimijoille.
(75)
Näin ollen pääteltiin, että Kiinan alumiinimarkkinat ovat vääristyneet, koska valtio puuttuu merkittävästi niiden toimintaan.
(76)
Kiinan valtion puuttumisesta terässektorin toimintaan on osoituksena se, että suurin osa kiinalaisista terästuottajista on valtion omistuksessa ja että eri viisivuotistoimintasuunnitelmat, erityisesti rauta- ja terässektorin nykyinen 12. viisivuotissuunnitelma (2011-2015), vaikuttavat selvästi teräksen kokonaiskapasiteettiin ja tuotokseen.
(77)
Valtio harjoittaa merkittävää valvontaa myös raaka-ainemarkkinoilla. Koksin (joka yhdessä rautamalmin kanssa on teräksen tuotannon merkittävin raaka-aine) vientiin sovelletaan määrällisiä rajoituksia ja 40 prosentin vientiveroa. Näin ollen voidaan päätellä, että Kiinan teräsmarkkinat ovat vääristyneet, koska valtio puuttuu merkittävästi niiden toimintaan.
(78)
Komission suorittamassa polkumyyntitutkimuksessa (18) vahvistettiin valtion toimintaan puuttumisen merkitys myös putkien erityissektorilla; putket ovat teräksisten polkupyörien valmistuksessa käytetty tärkein raaka-aine.
(79)
Näin ollen pääteltiin, että Kiinan teräsmarkkinat ovat vääristyneet, koska valtio puuttuu merkittävästi niiden toimintaan.
(80)
Näissä olosuhteissa kumpikaan yrityksistä ei pystynyt osoittamaan, että niiden raaka-aineiden hankintaa koskeviin liiketoimintapäätöksiin ei kohdistuisi valtion merkittävää puuttumista asiaan ja että tärkeimpien tuotantopanosten kustannukset heijastaisivat merkittävässä määrin niiden arvoa markkinoilla. Tämän vuoksi ne eivät voineet osoittaa täyttävänsä vaatimusta 1.
(81)
Neljän muun vaatimuksen osalta yhteistyössä toimineet kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pystyivät osoittamaan täyttävänsä loput vaatimukset.
(82)
Edellä esitettyjen, vaatimusta 1 koskevien havaintojen perusteella katsottiin - neuvoa-antavan komitean kuulemisen jälkeen - että kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan ryhmän markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö olisi hylättävä.
(83)
Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista päätelmistä asianomaisille kiinalaisille yrityksille sekä valituksen tekijälle. Niille annettiin myös tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä.
1.2 Osapuolten huomautukset
(84)
Markkinatalouskohtelua koskevien päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs yritys väitti, että markkinatalouskohtelun epäämistä koskeva päätös tehtiin Kiinan koko polkupyöräteollisuuden perusteella eikä yksittäisten yritysten perusteella. On huomattava, että vaikka komissio arvioi Kiinan teräs- ja alumiinisektoreiden toimintaa, Kiinan teräs- ja alumiinimarkkinoiden ja yhteistyössä toimineiden ryhmien raaka-aineeksi ostamien teräs- ja alumiinituotteiden välillä on selvä yhteys.
(85)
Lisäksi väitettiin, että teräkseen ja alumiiniin liittyvä kiinalaisten polkupyöräntuottajien kustannusetu on merkityksetön, koska sen osuus on vain 1,4-1,75 prosenttia, koska primaarialumiinin ja teräksen osuus polkupyörien valmistuskustannuksista on 20-25 prosenttia ja LME- ja SHFE-hintojen ero oli 7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(86)
Tältä osin on korostettava, että keskeinen tekijä analyysissä on raaka-aineen osuus valmistuskustannuksista (ja tässä tapauksessa se oli merkittävä eli vähintään 20-25 %) ja se, että Kiinan raaka-ainemarkkinat ovat vääristyneet. Vääristymisen tarkkaa määrällistä vaikutusta yrityksen kustannuksiin ei pidetä ratkaisevana tekijänä.
(87)
Lisäksi väitettiin, että toisessa tutkimuksessa komissio arvioi tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksessa käytettyjen välittömien raaka-aineiden hinnat eikä primaariraaka-aineen hintoja, minkä vuoksi tässä tapauksessa komission olisi pitänyt arvioida valtion puuttuminen välittömän raaka-aineen eli suulakepuristetun alumiiniseoksen hintoihin eikä primaarialumiinin, joka on primaariraaka-aine.
(88)
Tältä osin on huomattava, että kukin tutkimus analysoidaan eri perustein. Lisäksi se, että primaarialumiinin markkinat ovat valtion valvonnassa, osoittaa että alumiinin välituotteiden markkinat eivät myöskään toimi markkinatalousolosuhteissa eli eivät reagoi kysyntään ja tarjontaan. Tämän vuoksi väite hylättiin.
(89)
Lisäksi väitettiin, että primaarialumiinin hintaerot SHFE:n ja LME:n välillä eivät ehkä johda suulakepuristetun alumiiniseoksen hinnaneroihin eri markkinoilla ja että tuotannon tehokkuuden, jäännöskapasiteetin ja ympäristövelvoitteista aiheutuvien kustannusten kaltaiset tekijät on otettava huomioon.
(90)
Tämän väitteen tueksi ei esitetty mitään näyttöä. Näytön puuttuessa komissio ei pystynyt analysoimaan ja tarkistamaan väitettä, ja se oli sen vuoksi hylättävä.
(91)
Väitettiin myös, että koska komissio ei ottanut huomioon, että on olemassa lukuisia välituotteita, se ei ottanut huomioon lopullisten tuotteiden eli polkupyörien hinnoitteluun liittyviä piirteitä ja tekijöitä. Koska polkupyörä myydään suoraan loppukuluttajalle (toisin kuin primaarialumiini), polkupyörien hinnan määrittävät muut seikat kuin raaka-aineen hinta, kuten polkupyörän erityiset tekniset ominaisuudet ja kysyntä kuluttajien piirissä.
(92)
Tällaisista ominaisuuksista ja tekijöistä, jotka olisi pitänyt ottaa huomioon, ei kuitenkaan annettu mitään konkreettisia tietoja, joten komissio ei pystynyt kommentoimaan niitä.
(93)
Lisäksi väitettiin, että komissio arvioi virheellisesti periaatteet, joiden mukaan SHFE toimii. Väitettiin, että valtion sääntelykomissio sääntelee SHFE:n toimintaa samoin kuin mm. Autorité des marchés financiers Ranskassa tai Financial Services Authority Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja että valtion sääntelykomission tehtävät ja sääntely-/valvontatoimet ovat G-20-periaatteiden mukaisia. Tämän vuoksi markkinatalouskohtelun myöntämiseen liittyvät päätelmät, jotka koskevat valtion sääntelykomission tehtävää ja SHFE:n toimintaa, ovat perusteettomia.
(94)
On huomattava, että yritys ei ottanut huomioon sitä, että kyseiset valvontaelimet Yhdistyneessä kuningaskunnassa (19) ja Ranskassa (20) ovat valtiosta riippumattomia elimiä, Kiinan valtion sääntelykomissio (21) on ministeritason yksikkö, joka toimii suoraan valtioneuvoston alaisuudessa. Valtioneuvosto on korkein valtion täytäntöönpanovaltaa käyttävä elin sekä korkein valtionhallinnon elin (22). Tämä on vielä yksi esimerkki siitä, että valtio osallistuu aktiivisesti Kiinan alumiinimarkkinoiden sääntelyyn. Mitä tulee G-20-periaatteiden noudattamiseen, yritys vain esitti lausunnon eikä selittänyt periaatteita, joihin se viittasi. Tämän vuoksi väite hylättiin.
(95)
Eräs yritys oli vielä eri mieltä komission arviosta, jonka mukaan maailmanlaajuisen vertailuarvon, LME:n, tai muiden markkinoiden ja SHFE:n hintojen välinen arbitraasi ei ole käytännössä mahdollista, minkä vuoksi SHFE toimii irrallaan muista maailmanmarkkinoista.
(96)
On huomattava, että tämä on ristiriidassa sen kanssa, että yritys hyväksyi SHFE:n ja LME:n välisen hintaeron kaudella, jolloin SHFE:n hinta oli korkeampi kuin LME:n hinta väittämällä, että kyseisellä kaudella kiinalaiset tuottajat maksoivat enemmän alumiinituotteista kuin unionin tuottajat.
(97)
Lisäksi yritys väitti, että vuodesta 2010 lähtien SHFE alkoi sallia alumiinin fyysiset toimitukset tullivarastoihin Shanghain vapaakauppa-alueella. Tästä seuraa, että tämä väite ei ole ristiriidassa vaan pikemminkin vahvistaa komission arviota, jonka mukaan fyysiset toimitukset voivat tapahtua vain Kiinassa sijaitsevaan varastoon, jonka SHFE on hyväksynyt, toisin kuin kansainvälisessä kaupassa, jossa toimitukset voivat tapahtua maailmanlaajuisesti.
(98)
Lisäksi väitettiin, että SHFE muodostaa futuurimarkkinat ja SHFE:ssä on käyty kauppaa alumiinifutuurisopimuksilla vuodesta 1991, minkä vuoksi komission arvio, jonka mukaan SHFE:ssä ei myydä johdannaisia, on virheellinen.
(99)
SHFE muodostaa todellakin futuurimarkkinat. Futuurisopimukset, joilla SHFE:ssä käydään kauppaa, toteutetaan fyysisinä toimituksina. Johdannaistuotteet ilman fyysistä toimitusta eli joita ei tosiasiallisesti toteuteta vaan jotka myydään ennen toimituspäivää, on rajoitettu Kiinaan, minkä vuoksi SHFE on vain fyysisen vaihdon foorumi, joka eristää Kiinan alumiinimarkkinat.
(100)
Väitettiin myös, että komission perustelut, jotka liittyivät primaarialumiinia koskevien alv-/verotoimenpiteiden ja varastotoimenpiteiden vaikutuksiin polkupyörien hinnoitteluun, olivat talouden kannalta kyseenalaisia eivätkä riittävän perusteltuja.
(101)
Yritys ei kuitenkaan selvittänyt, mitä tekijöitä komission analyysistä puuttuu, eikä toimittanut näyttöä tästä väitteestä, joten komissio ei pystynyt kommentoimaan sitä.
(102)
Lisäksi väitettiin, että Kiinan ja EU:n teollisuuspolitiikassa on samankaltaisuuksia ja että komissio ei ole osoittanut, että Kiinan teollisuuspolitiikalla olisi suoraa tai merkittävää vaikutusta kiinalaisten vientiä harjoittavien polkupyöräntuottajien tuotantopanoksia koskeviin päätöksiin, polkupyörien tuotantoon tai myyntitoimintaan.
(103)
Tältä osin on huomattava, että yritys ei täsmentänyt, mihin EU:n politiikkaan se viittasi, minkä vuoksi komissio ei voi kommentoida tätä väitettä. Lisäksi väitteestä, jonka mukaan ei ole osoitettu, että Kiinan teollisuuspolitiikalla on merkittävä vaikutus kiinalaisten vientiä harjoittavien polkupyöräntuottajien tuotantopanoksia koskeviin päätöksiin, tuotantoon tai myyntiin, on huomattava, että Kiinan alumiinisektorin viisivuotissuunnitelmien olemassaolo ja eristyneessä pörssissä kaupattavan alumiininhinnan vääristymät, kun alumiinin osuus polkupyörän valmistuskustannuksista on 20-25 prosenttia, osoittavat selvän yhteyden Kiinan teollisuuspolitiikan sekä kiinalaisten vientiä harjoittavien polkupyöräntuottajien tuotantopanoksia koskevien päätösten, tuotannon ja myynnin välillä.
(104)
Komission väitettiin myös rikkoneen perusasetuksessa täsmennettyä kolmen kuukauden määräaikaa. Tältä osin on huomattava, että koska kiinalaisten viejien yhteistyöaste oli erittäin alhainen, komissio pyrki kaikin mahdollisin keinoin löytämään lisää yhteistyöhalukkaita viejiä ottamalla yhteyttä lukuisiin viejiin, jotka yksilöitiin myöhemmin tutkimuksessa. Tämän tuloksena ei ollut mahdollista tehdä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevaa päätöstä säädetyssä määräajassa. Lisäksi on muistettava unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (23), jonka mukaan se, että markkinatalouskohtelua koskevan hakemuksen ratkaiseminen vie pitempään kuin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt kolme kuukautta, ei sinällään ole riittävä peruste polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä annetun asetuksen kumoamiseen. On myös huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohtaa on tällä välin muutettu siten, että komissio tekee markkinatalouskohtelun määrittämisen vain sellaisten yritysten osalta, jotka on valittu otokseen, ja määrittäminen tehdään tavallisesti seitsemän kuukauden mutta viimeistään kahdeksan kuukauden kuluessa tutkimuksen aloittamisesta (24). Tätä muutosta sovelletaan kaikkiin uusiin ja käynnissä oleviin tutkimuksiin, myös tähän tutkimukseen. Määrittäminen tehtiin kahdeksan kuukauden kuluessa vireillepanosta.
(105)
Edellä esitetyn perusteella väite kolmen kuukauden määräajan rikkomisesta hylätään.
1.3 Osapuolten pyynnöt
(106)
Eräs osapuoli pyysi, että myös sellaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinatalouskohtelupyynnöt, jotka eivät enää harjoittaneet vientiä unioniin, olisi analysoitava. Väitettiin, että kyseiset tuottajat lopettivat unioniin viennin vuodesta 2005 voimassa olleiden polkumyyntitoimenpiteiden vuoksi.
(107)
Tältä osin on huomattava, että polkumyyntiä ja vahinkoa koskevat havainnot koskevat tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa, joka on määritetty perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tämä tarkoittaa sitä, että vientiä harjoittavilta tuottajilta normaaliarvon ja vientihinnan määrittämistä varten kerätyt tiedot liittyvät vain kyseiseen kauteen. Markkinatalouskohtelun myöntämistä koskeva arviointi tehdään määritettäessä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvoa, jota sitten verrataan vientihintaan samalla kaudella. Jos tuottaja ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, vientihintaa ei voida vahvistaa eikä polkumyyntimarginaalia laskea. Tämän vuoksi ei ole mitään syytä tutkia sellaisen tuottajan markkinatalouskohtelua koskevaa pyyntöä, jolla ei ollut tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. On kuitenkin muistettava, että kaikilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on mahdollisuus pyytää perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti nk. välivaiheen tarkastelua, jossa niiden tilannetta tarkastellaan uudelleen, tai niillä vientiä harjoittavilla tuottajilla, jotka eivät ole vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimusajanjaksolla, johon toimenpiteet perustuivat, on mahdollisuus pyytää perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti nk. uuden viejän tarkastelua.
(108)
Osapuoli mainitsi pyynnössään myös asiassa Brosmann annetun unionin tuomioistuimen tuomion (25) ja vaikutti katsovan, että sen perusteella kiinalaisten tuottajien olisi voitava pyytää markkinatalouskohtelua, vaikka ne eivät olisikaan vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tutkimusajanjakson aikana. Tuomiossa ei käsitellä sellaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinatalouskohtelua koskevia pyyntöjä, jotka eivät harjoittaneet vientiä tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi se ei ole merkityksellinen tässä yhteydessä.
(109)
Näin ollen pyyntö hylättiin.
(110)
Väitettiin myös, että sellaisten yritysten vientihinta, jolla ei ollut vientiä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, olisi määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti eli millä tahansa muulla hyväksyttävällä perusteella.
(111)
On huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa ei nimenomaisesti todeta, että vientihinta on muodostettava laskennallisesti asianomaisen maan tuottajille, jos ne eivät vieneet mitään määriä unioniin. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa viitataan sitä vastoin vientihinnan muodostamiseen sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyydään, ja oikaisujen tekemiseen tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kaikenlaisten kustannusten huomioon ottamiseksi, mikä vaikuttaisi osoittavan, että tuontia unioniin tapahtui tosiasiallisesti. Säännöksen ensimmäisessä virkkeessä esitetyllä ”millä tahansa muulla hyväksyttävällä perusteella” tarkoitetaan erityistapauksia, joissa edellä mainittuja menetelmiä ei voida soveltaa. Tästä ei seuraa, että artiklassa annettaisiin ymmärtää, että tuontia unioniin on täytynyt tapahtua tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
1.4 Päätelmät
(112)
Edellä esitetyn perusteella yksikään kiinalainen ryhmä, joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia edellytyksiä. Sen vuoksi katsottiin, että näille ryhmille ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua.
2. Yksilöllinen kohtelu
(113)
Euroopan parlamentti ja neuvosto muuttivat perusasetuksen 9 artiklan 5 kohtaa asetuksella (EU) N:o 765/2012 (26), joka tuli voimaan 6 päivänä syyskuuta 2012. Asetuksen (EU) N:o 765/2012 2 artiklassa säädetään, että muutosta sovelletaan vain tutkimuksiin, jotka on pantu vireille sen voimaantulon jälkeen. Näin ollen koska tämä tutkimus pantiin vireille 9 päivänä maaliskuuta 2012, muutosta ei sovelleta tähän tutkimukseen.
(114)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niiden maiden osalta, joihin sovelletaan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset pystyvät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti osoittamaan, että niiden vientihinnat ja -määrät sekä myyntiolosuhteet ja -ehdot on vapaasti määritetty, valuuttakursseja sovelletaan markkinahintaisina ja valtio ei puutu niiden toimintaan siten, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos viejille vahvistetaan eri tullit.
(115)
Ne kolme yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa ryhmää, jotka pyysivät markkinatalouskohtelua, pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Käytettävissä olevien tietojen mukaan vahvistetaan, että kaikki kolme kiinalaista ryhmää täyttävät kaikki yksilöllistä kohtelua koskevat vaatimukset.
3. Normaaliarvo
3.1 Vertailumaa
(116)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa sovellettavien kotimaisten hintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.
(117)
Komissio ehdotti vireillepanoilmoituksessa vertailumaaksi Meksikoa, jota käytettiin tähän tarkoitukseen myös aiemmassa Kiinaa koskeneessa tutkimuksessa.
(118)
Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia vertailumaata koskevasta ehdotuksesta.
(119)
Eräs osapuoli väitti, että Meksiko ei ole paras valinta vertailumaaksi vaan Taiwan olisi parempi valinta, koska Taiwan on polkupyörien suuri tuottaja ja sillä on enemmän yhteistä Kiinan kanssa kuin Meksikolla, joten tulokseksi saadaan todennäköisesti luotettavampi normaaliarvo.
(120)
Komissio pyrki löytämään yhteistyöhalukkaita yrityksiä 15 maasta, jotka olivat Bangladesh, Kanada, Kambodža, Intia, Indonesia, Malesia, Meksiko, Norja, Filippiinit, Sri Lanka, Taiwan, Thaimaa, Tunisia, Turkki ja Yhdysvallat.
(121)
Komissio sai vastauksia kyselylomakkeeseen ainoastaan kolmelta meksikolaiselta polkupyöräntuottajalta, jotka suostuivat myös siihen, että niiden vastaukset tarkastetaan niiden toimitiloissa. Mitkään muut yritykset mistään muista maista, joihin otettiin yhteyttä, eivät toimineet yhteistyössä. Näiden kolmen tuottajan kotimarkkinamyynnin osuus oli yli 30 prosenttia Meksikon markkinoista, joiden suuruudeksi arvioitiin 1,7 miljoonaa yksikköä vuonna 2011. Yli 14 tuottajan ja useiden tuojien havaittiin toimivan ympäristössä, jossa esiintyy kilpailua. Polkupyörien tuonti vuonna 2011 tapahtui pääasiassa Kiinasta (yli 60 %) ja Taiwanista (20 %). Tuonnin osuus kotimarkkinoista oli noin 5 prosenttia (lähde: Meksikon polkupyöränvalmistajien järjestön ANAFABIn vuosiraportti).
(122)
Meksikon markkinaprofiili tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, toimijoiden lukumäärä, kotimainen kilpailu ja tuotantoprosessin piirteet vahvistivat, että Meksiko soveltuu edelleen vertailumaaksi. Edellä esitetyn perusteella Meksikon markkinoita voidaan pitää edustavina ja kilpailulle avoimina. Tämän vuoksi päätellään, että Meksiko on sopiva vertailumaa.
3.2 Vertailumaan normaaliarvon määrittäminen
(123)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin vertailumaan tuottajilta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella seuraavasti.
(124)
Tutkimuksessa osoitettiin, että tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin edustavia määriä Meksikon kotimarkkinoilla.
(125)
Lisäksi selvitettiin, voitiinko myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(126)
Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tuotetyypin kokonaismyynnistä ja kun kyseisen tuotetyypin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kaiken kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.
(127)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.
(128)
Tutkimuksessa ei käynyt ilmi tuotelajeja, joiden osalta myynti ei ollut kannattavaa.
4. Vientihinta
(129)
Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
(130)
Tapauksissa, joissa myynti tapahtui etuyhteydessä olevan tuojan tai kauppiaan kautta, vientihinta muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti kyseisen etuyhteydessä olevan tuojan ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa veloittamien jälleenmyyntihintojen perusteella. Oikaisuja tehtiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välissä aiheutuneiden kustannusten, mukaan luettuina myynti-, yleis- ja hallintokulut sekä voitto, huomioon ottamiseksi. Voittomarginaalin määrittämiseen käytettiin tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömän tuojan/kauppiaan saamaa voittoa, koska etuyhteydessä olevan tuojan/kauppiaan voittoa ei pidetty luotettavana vientiä harjoittavien tuottajien ja etuyhteydessä olevan tuojan/kauppiaan välisen suhteen vuoksi.
(131)
Kuten johdanto-osan 63 ja 64 kappaleessa todettiin, Giant China kieltäytyi toimittamasta komission yksiköille tarvittavia tietoja ryhmän rakenteesta ja olennaisia tietoja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin Kiinassa osallistuneiden Jinshan Development and Construction Ltd -ryhmään, jäljempänä ’Jinshan-ryhmä’, kuuluvien yritysten tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta sekä unioniin suuntautuneen viennin määrästä ja hinnasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi vientihintaan sovellettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohtaa.
(132)
Giant China vastusti perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltamista sekä markkinatalouskohtelun epäämisen osalta että sen osalta, että vientihinnan laskemiseen sovelletaan käytettävissä olevia tietoja. Se väitti, että komission pyytämät tiedot eivät ole välttämättömiä polkumyyntimarginaalin laskemista varten. Giant China väitti, että Kiinassa sijaitsevalta Jinshan-ryhmältä pyydetyt tiedot eivät ole merkityksellisiä markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin tai vientihinnan laskemisen kannalta, koska se on etuyhteydessä Giant Chinaan ja siihen etuyhteydessä oleviin yrityksiin, Giant-ryhmään, vain hyvin epäsuorasti.
(133)
Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että yksi Giant-ryhmän tytäryhtiö, joka tuotti ja vei aktiivisesti tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, eli Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd, jäljempänä ’GP’, oli etuyhteydessä Jinshan-ryhmään yhteisten osakkeenomistukseen, rakenteeseen ja johtoon liittyvien yhteyksien kautta, ja että tämä ryhmä osallistui tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin. Koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin Kiinassa osallistuvilta Jinshan-ryhmään kuuluvilta yrityksiltä ei saatu vastausta markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevaan lomakkeeseen ja polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen, ei voitu arvioida, missä määrin Jinshan-ryhmän tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannolla ja myynnillä oli vaikutusta vientihinnan määrittämiseen GP:n osalta ja näin ollen koko Giant-ryhmän osalta. Myöskään sitä ei voitu tutkia, täyttyivätkö perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan kriteerit. Koska yhteistyötä tältä osin ei ollut, Giant Chinan vaatimukset oli hylättävä.
(134)
Giant China väitti vielä, että ei ole tarpeen ottaa huomioon muihin vientiä harjoittaviin tuottajiin liittyviä hintatietoja, kun lasketaan jonkin vientiä harjoittavan tuottajan yksilöllistä marginaalia, elleivät Giant-ryhmä ja Jinshan-ryhmä muodosta yhtä yksikköä tiiviiden rahoituksellisten, kaupallisten ja hallinnollisten yhteyksien osalta.
(135)
Asiakirjoissa oleva näyttö tukee päätelmää, jonka mukaan GP ja Jinshan-ryhmä ovat etuyhteydessä ja niillä on tiiviit osakkeenomistukseen, rakenteeseen ja hallintoon liittyvät yhteydet. Koska kaikista GP:hen etuyhteydessä olevista osapuolista ei saatu kattavia tietoja, etenkään niistä kiinalaisista polkupyörien vientiä harjoittavista tuottajista, jotka ovat Jinshan-ryhmän tytäryhtiöitä, ei ole mahdollista tehdä kattavia ja luotettavia laskelmia vientihinnasta ja näin ollen määrittää yksilöllistä marginaalia GP:lle ja koko Giant-ryhmälle.
(136)
Väitettiin myös, että vaaditut tiedot asettivat kohtuuttoman rasitteen Giant Chinalle ja että se toimi parhaan kykynsä mukaan tutkimuksessa. Tältä osin on huomautettava, että ei toimitettu mitään näyttöä - ennen lopullisten päätelmien jälkeen esitettyjä huomautuksia - jotka olisivat osoittaneet, että Giant China pyrki millään tavoin keräämään markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevassa lomakkeessa ja polkumyyntiä koskevassa kyselylomakkeessa edellytettyjä tietoja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin osallistuvista Jinshan-ryhmän yrityksistä. Tutkimuksen aikana Giant China väitti, että oli tarpeetonta toimittaa pyydetyt tiedot muttei väittänyt, että tällaisten tietojen hankkiminen olisi kohtuuttoman hankalaa. Giant China toimitti näyttöä väitetyistä pyrkimyksistä vasta lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen eli vaiheessa, jossa tällaisia tietoja ei enää voitu tarkastaa. Näin ollen niitä ei enää voitu ottaa huomioon.
(137)
Giant China väitti, että missään tapauksessa ei ollut riskiä mahdollisten polkumyyntitoimenpiteiden kiertämisestä esimerkiksi siirtämällä tuotantoa näiden kahden ryhmän välillä, koska GP, joka oli ainoa yhteys ryhmien välillä, oli lopettanut kaiken toimintansa syyskuussa 2011. On huomattava, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla GP oli edelleen olemassa yksikkönä, minkä Giant Chinakin vahvisti. Sen vuoksi tuotantotoiminta olisi voitu aloittaa uudelleen koska tahansa tulevaisuudessa, eikä se seikka, että GP väitetysti lopetti toimintansa syyskuussa 2011, ole merkityksellinen. Lisäksi Giant China väitti, että toimenpiteiden kiertämisen riskiin olisi voitu puuttua eri tavalla, esimerkiksi 276 ja 277 kappaleessa mainitulla valvontalausekkeella. On huomattava, että valvontalauseketta sovelletaan vain etuyhteydettömiin yrityksiin, joten asiaan liittyvät riskit eivät ole samanlaisia eikä samoja keinoja voida soveltaa.
(138)
Giant China väitti vielä, että GP:n toimitiloihin Kiinassa olisi pitänyt tehdä tarkastuskäynti, jotta olisi voitu tarkastaa GP:n tuotanto- ja myyntitoiminta syyskuun 2011 jälkeen. On huomattava, että ei pidetty merkityksellisenä, lopettiko GP toimintansa syyskuun 2011 jälkeen. Vaikka näin olisi ollutkin, GP olisi voinut aloittaa polkupyörien tuotanto- ja myyntitoiminnan uudelleen milloin tahansa, eikä tarkastuskäynti olisi vähentänyt tätä riskiä.
(139)
Giant China toimitti myös näyttöä, joka osoitti, että Giant-ryhmän omistamat GP:n osakkeet oli myyty 30 päivänä maaliskuuta 2013. On kuitenkin huomattava, että tämä liiketoimi tapahtui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen, ja kun otetaan huomioon tutkimuksen edistynyt vaihe, näitä tietoja ei voida tarkastaa, eivätkä ne ole merkityksellisiä tutkimuksen kannalta. Jos Giant pyytää tilanteensa uudelleentarkastelua osakkeiden myynnin vuoksi, tätä voidaan tarkastella ajallaan perusasetuksen säännösten mukaisesti.
(140)
Giant China toimitti samassa yhteydessä muita selvennyksiä komission arviointiin, jonka perusteella aiotaan soveltaa perusasetuksen 18 artiklan 1 kohtaa. Nämä selvennykset eivät kuitenkaan olleet sellaisia, että ne olisivat muuttaneet komission alkuperäistä arviointia.
(141)
Sen vuoksi päätelmät, jotka koskevat perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltamista Giant-ryhmään, voidaan vahvistaa.
5. Vertailu
(142)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa välillisten verojen, alennusten, kaupan portaan, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen ja palkkioiden perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin näyttö.
6. Polkumyyntimarginaali
6.1 Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat
(143)
Kolmen yhteistyössä toimineen yrityksen polkumyyntimarginaalit määritettiin vertaamalla yhteistyössä toimineille meksikolaisille tuottajille määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa kunkin kyseisen yrityksen unioniin viennissä veloittamien hintojen painotettuun keskiarvoon, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdassa säädetään.
(144)
Polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
20,9 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
6.2 Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat
(145)
Koska kiinalaisten tuottajien yhteistyöaste oli erittäin alhainen (ks. johdanto-osan 22 ja 24 kappale), yhteistyössä toimineita yrityksiä koskevien havaintojen ei voida katsoa olevan koko maata edustavia. Sen vuoksi kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavaa, koko maata koskevaa polkumyyntimarginaalia ei voida tarkistaa.
(146)
Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali pysyy näin ollen sellaisena, kuin se on vahvistettu asetuksessa (EY) N:o 1095/2005 eli 48,5 prosenttia.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(147)
Samankaltaisen tuotteen tiedossa olevia tuottajia on unionissa arviolta 380. Lisäksi tutkimuksessa ilmoittautui kuusi unionin tuottajien kansallista järjestöä.
(148)
Kaikkia käytettävissä olevia tietoja, mukaan luettuna unionin tuottajilta ja kansallisilta järjestöiltä saadut tiedot, sekä komission saatavilla olevia tuotantotilastoja käytettiin unionin kokonaistuotannon määrittämiseen; se oli noin 11 miljoonaa polkupyörää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(149)
Ne unionin tuottajat, jotka vastaavat unionin kokonaistuotannosta, muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
(150)
Kuten edellä todettiin, yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien suuren lukumäärän vuoksi valittiin otos kahdeksasta unionin tuottajasta, joiden osuus unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta ja -myynnistä oli 25 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaikki otokseen valitut unionin tuottajat saivat etua 1 kappaleessa mainitusta vapautusjärjestelmästä.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Unionin kulutus
(151)
Unionin tuotannonalan myynti arvioitiin tuottajilta otantaa koskevan kyselylomakkeen avulla kerättyjen tietojen ja unionin polkupyöräntuottajien eri järjestöiltä kerättyjen tietojen pohjalta.
(152)
Unionin kulutusta laskettaessa huomioon otettiin 151 kappaleessa esitetyllä tavalla arvioitu unionin tuottajien myynti unionin markkinoilla ja kaikista maista peräisin oleva tuonti sellaisena kuin se käy ilmi Eurostatin tiedoista.
(153)
Unionin kokonaiskulutus laski 22 459 062 yksiköstä (vuonna 2008) 20 116 602 yksikköön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli 10 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämä johtuu pääasiassa vuosien 2008 ja 2009 välillä tapahtuneesta 8 prosentin laskusta, koska kulutus pysyi vakaana myöhemmin ja laski vain hieman tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (2 %). Vuonna 2009 markkinoihin vaikutti erityisen voimakkaasti talouskriisi, eivätkä markkinat ole sen jälkeen elpyneet. Vuonna 2011 tapahtunut lisälasku aiheutui kuluttajien jatkuvasti varovaisesta kulutuksesta nykyisessä taloustilanteessa.
Taulukko 1
Kulutus
2008
2009
2010
2011
Määrä (yksikköä)
+
tuonti yhteensä
10 017 616
8 974 906
9 734 143
8 840 362
+
unionin markkinoilla myyty unionin tuotanto
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
=
kulutus
22 459 062
20 578 978
20 681 018
20 116 602
Indeksi (2008 = 100)
100
92
92
90
Lähde:
Eurostat ja kyselylomakevastaukset
2. Tuonti Kiinasta
2.1 Kiinasta peräisin olevien polkupyörien polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(154)
Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä määritettiin Eurostatilta saatujen tilastotietojen avulla. Kiinasta tulevan tuonnin määrä laski jyrkästi vuosien 2008 ja 2009 välillä 941 522 yksiköstä 597 339 yksikköön eli 37 prosenttia. Vuonna 2010 tuonti lisääntyi mutta laski jälleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja oli 581 459 yksikköä. Kiinasta tulevan tuonnin merkittävä lasku osuu yksiin talouskriisin kanssa, eikä tuonti ole sen jälkeen elpynyt. Kaiken kaikkiaan Kiinasta tuleva tuonti väheni 38 prosenttia tarkastelujakson aikana.
(155)
Kiinan markkinaosuus laski vastaavasti 4,2 prosentista (vuonna 2008) 2,9 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Markkinaosuuden pienenemistä kompensoi osittain unionin kulutuksen väheneminen.
(156)
On kuitenkin korostettava, että Kiinasta tulevan tuonnin suhteellisen alhaista ja kutistuvaa markkinaosuutta on tarkasteltava ottaen huomioon edellä 14 ja 15 kappaleessa mainitun rinnakkaisen tukien vastaisen tutkimuksen tulokset (ks. 223 ja 224 kappale).
Taulukko 2
Tuonti Kiinasta
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonti asianomaisesta maasta (yksikköä)
941 522
597 339
627 120
581 459
Indeksi (2008 = 100)
100
63
67
62
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus (%)
4,2
2,9
3,0
2,9
Lähde:
Eurostat
3. Tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat
3.1 Hintojen kehitys
(157)
Kuten asetuksessa (EY) N:o 1095/2005 (27) vahvistettiin, Eurostatin tietoja voitiin käyttää vain rajoitetusti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintakehityksen selvittämiseen vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, mikä johtui seuraavista seikoista:
(158)
Eurostatin tietoihin perustuvissa tuontihinnoissa ei oteta huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen erilaisia tuotelajeja ja niiden välisiä merkittäviä hintaeroja. Kunkin maan tuotevalikoima vaikuttaa tuntuvasti maakohtaisiin keskihintoihin. Lisäksi kun yhteistyössä toimineilta viejiltä peräisin olevia tuotuja malleja verrattiin toisiinsa, kävi ilmi, että jopa samojen tuotelajien ja mallien hinnat eroavat merkittävästi toisistaan riippuen niissä käytetyistä osista. Näin ollen Eurostatin tietoihin perustuvat hinnat eivät edelleenkään ole riittävän luotettavia tämän tutkimuksen tarkoituksiin. Eurostatilta saadut tiedot Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnoista, jotka jäljempänä esitetään indeksoituina, voivat toimia osoituksena hintakehityksestä, mutta niistä ei ole hyötyä eri maiden ja unionin myyntihintojen välisessä vertailussa.
(159)
Eurostatin tietoihin perustuvat painotetut keskimääräiset tuontihinnat, jotka esitetään jäljempänä indeksilukuina, kohosivat Kiinan tapauksessa merkittävästi tarkastelujaksolla, kuten taulukosta 3 käy ilmi. Tästä ei voida kuitenkaan tehdä mitään päätelmiä, ellei tiedetä, minkä tyyppisiä polkupyöriä Kiinasta tuotiin ja oliko tuotevalikoimassa muutoksia eri vuosina.
Taulukko 3
Kiinasta tulevan tuonnin hinnat
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin hinnat
Indeksi (2008 = 100)
100
173
217
214
Lähde:
Eurostat
3.2 Hintojen alittavuus
(160)
Niiden yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien, joiden todettiin harjoittaneen polkumyyntiä, hintojen alittavuus laskettiin tarkistettujen vientihintojen (CIF-hinta unionin rajalla) perusteella sekä polkumyyntitullilla että ilman sitä. Unionin tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta unionissa veloitettuja hintoja, jotka tarvittaessa oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle. Kyselylomakkeessa yksilöityjen eri tuotelajien perusteella havaittiin hintojen alittavuutta ainoastaan yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta; se oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana 61 prosenttia ilman polkumyyntitullia ja 44 prosenttia, jos polkumyyntitulli otettiin huomioon.
(161)
Kun otetaan huomioon, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli erittäin alhainen, yhteistyössä toimineita yrityksiä koskevia havaintoja ei voitu pitää koko maata edustavina, ja koska Eurostatin tietoihin perustuvia keskimääräisiä hintoja ei voitu pitää luotettavina, katsottiin, että edeltävässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa asetuksella (EY) N:o 1095/2005 vahvistettuja hinnan alittavuuden tasoja (ks. johdanto-osan 3 kappale) olisi pidettävä ohjenuorana vahvistettaessa koko maata koskevaa hintojen alittavuuden tasoa Kiinalle, koska muita luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla; kyseinen alittavuus oli 53 prosenttia polkumyyntitullin vähentämisen jälkeen ja 39 prosenttia tulli mukaan luettuna.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(162)
Kuten johdanto-osan 8-10 kappaleessa todettiin, tässä tutkimuksessa analysoitiin, muuttuiko unionin tuotannonalan tilanne niin, että oli perusteltua tarvetta arvioida uudelleen tullia muuttavassa välivaiheen tarkastelussa vahvistetut vahinkoa koskevat päätelmät. Tutkimuksessa vahvistettiin, että i) globaalin suuntauksen mukaisesti polkupyörien tuotanto unionissa muodostuu pääasiassa työvoimavaltaisesta polkupyöränosien kokoamisesta; osat on suunniteltu asiakkaan tilauksen perusteella ja hankittu eri lähteistä, ii) tutkimuksen mukaan unionin tuotannonala on jatkuvasti pyrkinyt leikkaamaan tuotantokustannuksia automatisoimalla ja järkeistämällä kokoamisprosessia; lisäksi jotkin unionin tuottajat ovat saaneet hyötyä Keski- ja Itä-Euroopan suhteellisen alhaisista työvoimakustannuksista verrattuna tullia muuttavan välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjaksoon; komission käytettävissä olevat tuotantotilastot vahvistavat tätä suuntausta; iii) tutkimuksessa vahvistettiin alumiiniseoksen suosiminen raaka-aineena, mutta teräs oli pääraaka-aine edullisemmissa malleissa ja lasten polkupyörissä. Unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta tarkasteltiin näiden muutosten valossa jäljempänä selostetulla tavalla.
(163)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(164)
Vahinkoindikaattorit on määritetty vahingon tarkastelua varten seuraavasti:
-
makrotaloudelliset tekijät (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus, kasvu, polkumyyntimarginaalien suuruus ja aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla kaikkien unionin tuottajien osalta unionin tuottajien kansallisilta järjestöiltä ja yksittäisiltä unionin tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella. Nämä tekijät tarkistettiin mahdollisuuksien mukaan asiaa koskevista virallisista tilastoista saatujen kokonaistietojen kanssa.
-
mikrotaloudelliset tekijät (varastot, yksikkömyyntihinta, tuotantokustannukset, kassavirta, kannattavuus, investointien tuotto, pääoman saanti, investoinnit ja palkat) arvioitiin otokseen valittujen unionin tuottajien osalta niiden toimittamien tietojen perusteella.
a) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(165)
Unionin tuotannonalan tuotanto laski tarkastelujaksolla jatkuvasti ja nopeammin kuin unionin kulutus, kuten 153 kappaleen alla olevasta taulukosta 1 näkyy. Tuotanto laski 13 541 244 yksiköstä (vuonna 2008) 11 026 646 yksikköön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli laskua oli 19 prosenttia.
Taulukko 4
Unionin kokonaistuotanto
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (yksikköä)
Tuote
13 541 244
12 778 305
11 682 329
11 026 646
Indeksi (2008 = 100)
100
94
86
81
Lähde:
Kyselylomakevastaukset ja viralliset tilastot.
(166)
Tuotantokapasiteetti pieneni 5 prosenttia vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, mikä osittain kompensoi tuotannon 19 prosentin laskun vaikutusta kapasiteetin käyttöasteeseen. Kapasiteetin käyttöaste putosi 14 prosenttia samalla kaudella ja oli 74 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 5
Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (yksikköä)
Tuotantokapasiteetti
15 804 000
15 660 000
15 150 000
15 000 000
Indeksi (2008 = 100)
100
99
96
95
Kapasiteetin käyttöaste
86 %
82 %
77 %
74 %
Indeksi (2008 = 100)
100
95
90
86
Lähde:
Kyselylomakevastaukset ja viralliset tilastot.
b) Myynnin määrä
(167)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla väheni samalla tavoin kuin unionin kulutus niin, että laskua oli tarkastelujaksolla 9 prosenttia eli 12 441 446 yksiköstä (vuonna 2008) 11 276 240 yksikköön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vuosien 2009 ja 2010 välillä myynti kuitenkin jatkoi laskua, vaikka kulutus pysyi vakaana, mikä näkyy unionin tuotannonalan markkinaosuuden menetyksenä vuonna 2010 (ks. 168 kappaleen alla oleva taulukko 7). Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myyntimäärät kohosivat jälleen, mutta eivät saavuttaneet vuoden 2008 tasoa.
Taulukko 6
Unionin tuotannonalan myynti EU:ssa
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (yksikköä)
12 441 446
11 604 072
10 946 875
11 276 240
Indeksi (2008 = 100)
100
93
88
91
Lähde:
Kyselylomakevastaukset ja viralliset tilastot.
c) Markkinaosuus
(168)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 55,4 prosentista (vuonna 2008) 56,1 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli nousua oli 0,7 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tähän hienoiseen 0,7 prosenttiyksikön kasvuun tarkastelujaksolla sisältyi merkittävä pudotus 56,4 prosentista (vuonna 2009) 52,9 prosenttiin (vuonna 2010). Unionin tuotannonalan markkinaosuuden kokonaiskasvu, kun otetaan huomioon myyntimäärän lasku (ks. johdanto-osan 167 kappale), selittyy kulutuksessa kokonaisuudessaan tapahtuneella pudotuksella (ks. johdanto-osan 153 kappale).
Taulukko 7
Unionin tuotannonalan markkinaosuus
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin markkinaosuus (%)
55,4
56,4
52,9
56,1
Indeksi (2008 = 100)
100
102
96
101
Lähde:
Kyselylomakevastaukset ja viralliset tilastot.
d) Työllisyys ja tuottavuus
(169)
Työllisyys laski 17 prosenttia 14 197 työntekijästä (vuonna 2008) 11 783 työntekijään tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lasku oli seurausta tuotantomäärän vähennyksestä.
(170)
Kaiken kaikkiaan tuottavuus laski 2 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuotannon väheneminen vuosien 2008 ja 2009 välillä yhdessä vakaan työllisyyden kanssa samalla kaudella aiheutti tuottavuuden laskun vuosien 2008 ja 2009 välillä. Tätä seurasi tuottavuuden kasvu vuosien 2009 ja 2010 välillä, mitä voidaan selittää tuotannonalan rakenneuudistuksilla ja tehokkaampiin tuotantoprosesseihin tehdyillä investoinneilla samalla kaudella. Tuotantomäärän lasku edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla sekä työllisyyden loivempi pudotus aiheutti tuottavuuden laskun jälleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 8
Unionin kokonaistyöllisyys ja -tuottavuus
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
14 197
14 147
12 067
11 783
Indeksi (2008 = 100)
100
100
85
83
Tuottavuus (yksikköä/vuosi)
954
903
968
936
Indeksi (2008 = 100)
100
95
102
98
Lähde:
Kyselylomakevastaukset ja viralliset tilastot.
e) Kasvu
(171)
Kulutus laski tarkastelujaksolla 10 prosenttia. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana (kasvoi vain hieman eli 0,7 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla; ks. johdanto-osan 168 kappale). Kutistuvat unionin markkinat osoittavat, että unionin tuottajilla ei ole mahdollisuutta hyödyntää kasvua.
f) Polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(172)
Polkumyynti Kiinasta siis jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. johdanto-osan 143-145 kappale). Kun otetaan huomioon suuri käyttämätön kapasiteetti Kiinassa (ks. johdanto-osan 203 kappale) ja vahvistettu toimenpiteiden kiertäminen (ks. johdanto-osan 223 ja 224 kappale), tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä.
g) Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(173)
Tutkimuksessa selvitettiin, oliko unionin tuotannonala toipunut aiemman polkumyynnin vaikutuksista. Unionin tuotannonala ei ole toipunut odotetusti aiemman polkumyynnin vaikutuksista, mikä näkyy erityisesti jatkuvasti heikossa kannattavuudessa ja kapasiteetin käyttöasteen alenemisessa. Unionin tuotannonalan elpymistä ovat vaikeuttaneet myös vahvistetut kiertämiskäytännöt (ks. johdanto-osan 223 ja 224 kappale).
h) Varastot
(174)
Unionin tuottajien polkupyörävarastot olivat 517 977 yksikköä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa; tämä oli melko vakaa taso suhteessa vuoteen 2008 huolimatta 25 prosentin laskusta vuosien 2008 ja 2009 välillä.
(175)
Joillakin unionin tuottajilla oli erittäin pienet varastot, koska ne olivat myymässä koko tuotantoaan ryhmäänsä kuuluville etuyhteydessä oleville yrityksille. Lisäksi unionin tuottajien havaittiin tuottavan suurimmaksi osaksi asiakkaiden tilausten perusteella. Nämä kaikki tekijät vaikuttivat varastojen kehitykseen tarkastelujaksolla vääristävästi, minkä vuoksi tätä indikaattoria ei voida pitää merkityksellisenä.
Taulukko 9
Varastot
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (yksikköä)
Loppuvarastot
519 832
390 398
522 779
517 977
Indeksi (2008 = 100)
100
75
101
100
Lähde:
Kyselylomakevastaukset
i) Myyntihinnat ja kustannukset
(176)
Keskimääräinen noudettuna lähettäjältä -myyntihinta unionissa pysyi vakaana tarkastelujaksolla huolimatta 3 prosentin kohoamisesta vuosien 2008 ja 2009 välillä. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myyntihinta putosi jälleen vuoden 2008 tasolle.
Taulukko 10
Myynnin yksikköhinta unionissa
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myynnin yksikköhinta EU:ssa (euroa)
144
149
146
144
Indeksi (2008 = 100)
100
103
102
100
Lähde:
Kyselylomakevastaukset
(177)
Tuotantokustannukset laskettiin unionin tuottajien valmistaman samankaltaisen tuotteen kaikkien lajien painotetun keskiarvon perusteella. Tuotantokustannukset kohosivat hieman eli 2 prosenttia tarkastelujaksolla, kuten käy ilmi taulukosta 11.
Taulukko 11
Tuotannon yksikkökustannukset
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/yksikkö)
141
147
146
145
Indeksi (2008 = 100)
100
104
103
102
Lähde:
Kyselylomakevastaukset
j) Kannattavuus
(178)
Kannattavuus määritettiin etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin perusteella. Unionin tuotannonala oli lähellä kannattavuusrajaa vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kannattavuus heikkeni kaiken kaikkiaan tarkastelujaksolla ja laski 1,9 prosentista (vuonna 2008) - 0,1 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 12
Kannattavuus
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kannattavuus (myynti unionissa)
1,9 %
1,6 %
0,3 %
-0,1 %
Indeksi (2008 = 100)
100
100
98
98
Lähde:
Kyselylomakevastaukset
k) Investoinnit ja investointien tuotto
(179)
Investoinnit kasvoivat merkittävästi eli 16 prosenttia tarkastelujaksolla 7 952 150 eurosta (vuonna 2008) 9 263 184 euroon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tässä tulevat esiin unionin tuotannonalan jatkuvat pyrkimykset tehostaa valmistusprosesseja ja pysyä kilpailukykyisenä.
(180)
Investointien tuotto noudatteli kannattavuuden suuntausta. Vuonna 2008 investointien tuotto oli positiivinen (14 %) mutta laski - 1 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 13
Investoinnit ja investointien tuotto
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investoinnit (tuhatta euroa)
7 952 150
9 421 745
19 288 284
9 263 184
Indeksi (2008 = 100)
100
118
243
116
Investointien tuotto
14 %
11 %
2 %
-1 %
Lähde:
Kyselylomakevastaukset
l) Kassavirta ja pääoman saanti
(181)
Kassavirta noudatteli samanlaista kehitystä kuin kannattavuus mutta pysyi positiivisena koko tarkastelujakson. Se ilmoitetaan prosentteina liikevaihdosta (ks. taulukko 14).
(182)
Vain ne unionin tuottajat, jotka kuuluivat laajempiin ryhmiin, eivät ilmoittaneet erityisistä ongelmista pääoman saamisessa. Unionin tuottajat, jotka eivät kuulu laajempiin ryhmiin, ilmoittivat käteisvaratilanteeseensa kohdistuvista kasvavista paineista, jotka liittyvät alhaiseen kannattavuuteen ja liiketoimintaehtojen heikkenemiseen sekä tavarantoimittajien että asiakkaiden kanssa. Kykyä hankkia pääomaa heikensi edelleen pankkien vastahakoisuus rahoittaa polkupyörämarkkinoita nykyisessä talouden tilanteessa.
Taulukko 14
Kassavirta
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta
3,2 %
3,1 %
1,8 %
1,3 %
Indeksi (2008 = 100)
100
97
99
98
Lähde:
Kyselylomakevastaukset
m) Palkat
(183)
Palkkakustannukset työntekijää kohti pysyivät melko vakaina tarkastelujaksolla; nousua tapahtui ainoastaan vuonna 2009. Tämä johtuu pääasiassa työntekijöiden vähennyksen vaikutuksesta yritysten palkka-asteikkoihin, kun ne pitivät koulutetut työntekijät palveluksessaan pitääkseen tehokkuutta ja laatua yllä.
Taulukko 15
Palkat
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Palkkakustannukset/työntekijä (euroa)
15 747
17 393
17 383
16 581
Indeksi (2008 = 100)
100
110
110
105
Lähde:
Kyselylomakevastaukset
5. Vahinkoa koskevat päätelmät
(184)
Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta suurin osa unionin tuotannonalan suorituskykyyn liittyvistä vahinkoindikaattoreista heikkeni tarkastelujaksolla. Erityisesti makrotalouden indikaattorit, kuten tuotantomäärä (- 19 %), tuotantokapasiteetti (- 5 %), kapasiteetin käyttöaste (- 14 %) ja työllisyys (- 17 %), heikkenivät merkittävästi. Lisäksi mikrotaloudellisiin indikaattoreihin liittyvä voitto pieneni tarkastelujaksolla niin, että kannattavuus oli - 0,1 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(185)
Edellä esitetty osoittaa, että unionin tuotannonala on edelleen riskialtis voittojen kutistuessa ja oli lähellä kannattavuusrajaa vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Lisäksi Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttama paine ja toimenpiteiden kiertäminen estävät mahdollisen kasvun ja voiton saavuttamista (ks. johdanto-osan 223 ja 224 kappale).
(186)
Unionin tuotannonala onnistui kuitenkin säilyttämään markkinaosuutensa ja jopa kasvattamaan sitä hieman kutistuvilla markkinoilla. Investointien kasvu tarkastelujaksolla (+ 16 %) osoittaa, että unionin tuotannonala pyrkii säilyttämään kilpailukykynsä. Tämä sekä unionin tuotannonalan tuoreimmat innovaatiot (ks. johdanto-osan 248 kappale) osittavat, että se on elinvoimainen ja taloudellisesti elinkelpoinen.
(187)
Tämän perusteella päätellään, että unionin tuotannonalalle on edelleen aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa ja että se on edelleen riskialtis.
(188)
Ilmoittamisen jälkeen osapuolet väittivät - ja viittasivat säilöttyjä mandariineja koskevaan asiaan (28) - että komission oli pyrittävä kaikin keinoin korjaamaan tiettyjen tietojen puute, joka johtui kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien alhaisesta yhteistyöasteesta, ja ellei komissio tee näin, se rikkoo perusasetuksen mukaisia menettelyyn liittyviä velvollisuuksiaan. Osapuolet ehdottivat lisäksi, että käytettäisiin Kiinan vientitilastoja, joissa eritellään tärkeimmät EU:n markkinoille viedyt polkupyörätyypit, toisin kuin Eurostatin tilastoissa, tai pyydettäisiin suurimpien tuojajäsenvaltioiden tulliviranomaisia tekemään perusasetuksen 6 artiklan 3 tai 4 kohdan nojalla analyysi Kiinasta tuoduista eri tyypeistä.
(189)
Kuten johdanto-osan 19 ja 21 kappaleessa todettiin, komissio ilmoitti virallisesti tutkimuksen vireillepanosta tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, kiinalaisten tuottajien järjestölle ja asianomaisen maan edustajille. Komissio otti yhteyttä noin 70 kiinalaiseen yritykseen, jotka olivat sen tiedossa aiemmasta tutkimuksesta, ja myöhemmin kun johdanto-osan 16 kappaleessa mainittu tukien vastainen tutkimus oli pantu vireille, komissio yksilöi noin 300 muuta kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joihin myös otettiin yhteyttä tämän välivaiheen tarkastelun puitteissa. Lisäksi asianomaisen maan edustajille ilmoitettiin tutkimuksen vireillepanon yhteydessä, että jos vientiä harjoittavien tuottajien parista ei löydy riittävästi yhteistyöhän halukkaita, komissio voi tehdä päätelmänsä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tässä yhteydessä tuotiin myös esiin, että käytettävissä oleviin tietoihin perustuvat päätelmät saattavat olla vähemmän suosiollisia osapuolten kannalta.
(190)
Säilöttyjä mandariineja koskevassa asiassa tuomioistuin analysoi, miten paljon komission olisi pitänyt ponnistella saadakseen asiaankuuluvia tietoja hintaan perustuvan normaaliarvon laskemista varten tai laskennallisen arvon määrittämistä varten markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa toimivilta kotimaisilta tuottajilta pyrkimällä etsimään yhteistyöhalukkaita yksilöidyiltä mahdollisilta vertailumarkkinoilta.
(191)
Tässä tutkimuksessa tietojen puute johtuu niiden osapuolten laajasta yhteistyöhaluttomuudesta, jotka ovat itse asiassa tutkimuksen kohteena. Kuten johdanto-osan 186 kappaleessa todettiin, osapuolia pyydettiin toistuvasti toimimaan yhteistyössä, mutta ne eivät tehneet niin. Näin ollen toisin kuin säilöttyjä mandariineja koskevassa asiassa, komissio pyysi aktiivisesti ja toistuvasti asianomaisia osapuolia toimimaan yhteistyössä. Säilöttyjä mandariineja koskevan asian ja tämän tutkimuksen välisestä yhtäläisyydestä ei näin ollen ole näyttöä.
(192)
Komissio arvioi muiden tietolähteiden, kuten Kiinan vientitilastojen, käyttökelpoisuutta. Pääteltiin, että vaihtoehtoiset tietolähteet eivät olleet asianmukaisia tässä tutkimuksessa, koska ne eivät olleet riittävän yksityiskohtaisia, jotta olisi voitu laskea uudet marginaalit. Kiinan tilastojen havaittiin lisäksi olevan epäyhdenmukaisia Eurostatin tilastojen kanssa; niissä esimerkiksi tuontimäärät olivat merkittävästi korkeammat kuin Eurostatin mukaan. Tämän vuoksi ehdotettuja vaihtoehtoisia tietolähteitä ei voitu käyttää. Jotkin osapuolet ehdottivat, että komissio pyytäisi suurimpien tuojajäsenvaltioiden tulliviranomaisia toimimaan yhteistyössä ja analysoimaan Kiinasta tuotuja eri tuoteluokkia. Tämän vaatimuksen osalta katsotaan, että vaikka tällaisia tietoja kerättäisiinkin - käytännön mahdottomuudesta huolimatta - niillä ei voitaisi täyttää tietojen puutetta, joka aiheutuu yhteistyöstä kieltäytymisestä. Tämä johtuu erityisesti siitä, että vaaditun tasoista analyysiä ei voida perustaa vain laskuihin, joista puuttuu niin yksityiskohtainen tuotelajin kuvaus, joka on tarpeen, että voidaan tehdä merkityksellinen tuotelajien vertailu.
(193)
Useat osapuolet myös väittivät, että komissio ei ollut analysoinut Kiinasta tulevan tuonnin tuotevalikoimaa pystyäkseen vertaamaan puolueettomasti ja oikeudenmukaisesti tuontia ja unionissa tuotettuja polkupyöriä vahingon ja hintojen alittavuuden määrittämistä varten. Osapuolet väittivät lisäksi, että komissio viittasi aiemmassa tutkimuksessa määritettyyn hintojen alittavuutta koskevaan lukuun (ks. 5 kappale), joka laskettiin Eurostatilta saatujen keskimääräisten hintojen perusteella tietämättä tuonnin tosiasiallista koostumusta. Väitettiin myös, että komissio ei pyrkinyt millään tavoin määrittämään, olivatko tuodut tuotteet tosiasiallisesti verrattavissa unionissa tuotettuihin polkupyöriin, minkä vuoksi hintojen alittavuutta koskeva komission analyysi yhteistyöstä kieltäytyneiden tuottajien osalta on virheellinen. Näistä syistä osapuolet väittivät, että on myös pääteltävä, että komissio ei ollut onnistunut tekemään puolueetonta arviointia eikä selittämään riittävällä tavalla päätelmiään, joiden mukaan unionin tuotannonalalle aiheutuu edelleen merkittävää vahinkoa.
(194)
On huomattava, että kuten johdanto-osan 160 kappaleessa mainittiin, yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien, joiden osalta havaittiin polkumyyntiä, hintojen alittavuus laskettiin niiden todellisten tarkastettujen vientihintojen perusteella (CIF unionin rajalla) sekä polkumyyntitullilla että ilman sitä ja ottaen huomioon niiden viennin tuotevalikoima tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli erittäin alhainen ja näin ollen yhteistyössä toimineita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskevia havaintoja ei voitu pitää koko Kiinaa edustavina, kuten johdanto-osan 145 kappaleessa todettiin, johdanto-osan 3 kappaleessa mainitussa tullia muuttavassa välivaiheen tarkastelussa määritettyjä alittavuuden tasoja ei voitu muuttaa.
(195)
Erittäin alhaisen yhteistyöasteen vuoksi komission oli hyödynnettävä käytettävissä olevia tietoja koko maata koskevan polkumyynnin, hintojen alittavuuden ja vahingon korjaavan tason määrittämisessä. Tässä yhteydessä komissio harkitsi vaihtoehtoisten tietolähteiden käyttöä, mutta ei voinut käyttää niitä johdanto-osan 192-194 kappaleessa esitetyistä syistä. Vastakkaisten havaintojen puutteessa tässä tutkimuksessa käytettiin näin ollen viitteenä johdanto-osan 3 kappaleessa mainitussa tullia muuttavassa välivaiheen tarkastelussa vahvistettuja koko maata koskevia polkumyynnin, hintojen alittavuuden ja vahingon poistavia tasoja.
(196)
Päinvastoin kuin osapuolet väittivät, käytetyt viitetasot olivat niitä, jotka vahvistettiin johdanto-osan 3 kappaleessa mainitussa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa asetuksella (EY) N:o 1095/2005, eivätkä niitä, jotka vahvistettiin johdanto-osan 5 kappaleessa mainitussa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 990/2011.
(197)
Lisäksi väitettiin, että komissio ei ollut analysoinut väitettyjä kansallisten tulliviranomaisten virheitä, jotka estivät Kiinasta tulevan tuonnin hintojen oikeudenmukaisen vertailun. On muistettava, että tutkimuksessa ei pystytty tekemään merkityksellistä hintojen vertailua mittavan yhteistyöstä kieltäytymisen vuoksi, ja näin ollen väitettä pidettiin näissä olosuhteissa merkityksettömänä.
F. MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS SEKÄ POLKUMYYNNIN JA VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Polkumyynti
(198)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti selvitettiin, olivatko olosuhteet polkumyynnin ja vahingon osalta muuttuneet merkittävästi ja voitaisiinko muutosta perustellusti pitää pysyvänä.
(199)
Kolmeen yhteistyössä toimineeseen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan sovellettiin jäännöstullia aiemmassa tutkimuksessa, kun taas tässä tutkimuksessa niille laskettiin yksilölliset tullit. Kaikki kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttävät kaikki yksilöllisen kohtelun edellytykset (ks. johdanto-osan 113 ja 115 kappale). Asiakirjoissa ei ollut tietoja, jotka olisivat osoittaneet, että kyseisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tilanne muuttuisi lähitulevaisuudessa.
(200)
Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinan hallitus poisti tullia muuttavan välivaiheen tarkastelun aikana sovelletun vientikiintiöjärjestelmän eikä sitä todennäköisesti oteta uudelleen käyttöön, etenkin kun otetaan huomioon vientiin suuntautunut valtion politiikka polkupyöräsektorilla (ks. johdanto-osan 203 kappale). Tutkimuksessa ei myöskään tullut esiin näyttöä siitä, että näiden kolmen yrityksen vientihinnoittelukäyttäytyminen muuttuisi merkittävästi lähitulevaisuudessa.
(201)
Sen vuoksi katsotaan, että muuttuneet olosuhteet, joiden perusteella kolmen yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaalit laskettiin, ovat luonteeltaan pysyviä.
(202)
Koko maata koskevan tullin osalta tutkimuksessa ei tullut esiin muuttuneita olosuhteita, ja ehdotetaan, että tullitaso pidetään sellaisena kuin se vahvistettiin tullia muuttavassa välivaiheen tarkastelussa.
(203)
Lisäksi tarkasteltiin, oliko toimenpiteiden jatkaminen enää tarpeen polkumyynnin vastapainoksi. Kiinan polkupyöränvalmistajien järjestön mukaan polkupyörien kokonaistuotanto Kiinassa oli 83,45 miljoonaa yksikköä vuonna 2011, mikä on 2,3 prosentin kasvu vuoteen 2010 verrattuna. Kiinan polkupyöräteollisuus on lisäksi vientiin suuntautunutta. Vuonna 2011 Kiinasta vietiinkin 55,72 miljoonaa polkupyörää eli 67 prosenttia kokonaistuotannosta; laskua vuoteen 2010 nähden oli 4,2 prosenttia. Kotimarkkinamyynti oli noin 23,73 miljoonaa yksikköä vuonna 2011. Tärkein tuotantoalue Kiinassa on Tianjin, jossa tuotettiin suunnilleen puolet vuoden 2011 kokonaistuotannosta. Tianjinin kevyen ja tekstiiliteollisuuden 12:nnen viisivuotiskehittämissuunnitelman (”Tianjin Municipal Light Industry and Textile Industry Development Plan for the 12th Five-Year Plan”) mukaan alueelle ollaan kehittämässä uusia polkupyörien tuotantoon erikoistuneita teollisuuspuistoja. Tästä seuraa, että vuoteen 2015 polkupyörien tuotantokapasiteetin Tianjinissa arvioidaan olevan 55 miljoonaa, mikä on 44 prosentin nousu vuoteen 2011 verrattuna, ja noin puolet tuotannosta suunnattaisiin vientiin (mikä on enemmän kuin polkupyörien kokonaiskulutus unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla).
(204)
Lisäksi kolme yhteistyössä toiminutta yritystä ilmoitti kapasiteetin käyttöasteekseen 72-81 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tästä ekstrapoloimalla voidaan arvioida, että Kiinan teollisuuden käyttämätön kapasiteetti on yli 25 miljoonaa polkupyörää, mikä on yli kaksinkertaisesti unionin tuotannonalan kokonaistuotanto tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja 24 prosenttia enemmän kuin unionin kokonaiskulutus. Koska polkupyörien tuotanto on työvoimavaltaista, vaikuttaa siltä, että Kiinassa saatavilla olevan erittäin edullisen työvoiman ansiosta kiinalaiset tuottajat pystyvät lisäämään kapasiteettiaan melko nopeasti.
(205)
Unionin markkinat ovat määrällisesti tarkasteltuina toiseksi suurimmat maailmassa Kiinan markkinoiden jälkeen, ja tämä tekee unionista erittäin houkuttelevan alueen potentiaalisen kysynnän kannalta.
(206)
Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen tulokset (ks. johdanto-osan 14 kappale) vahvistavat sen, että unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta ja että toimenpiteiden puuttuessa ne erittäin todennäköisesti suuntaisivat merkittäviä määriä unioniin.
(207)
Lisäksi muilla Kiinan kannalta mahdollisesti tärkeillä vientimarkkinoilla on voimassa polkumyyntitoimenpiteitä (Kanada (29)), ja tämä vähentää mahdollisia kolmansien maiden markkinoita, joille kiinalaiset voisivat viedä ilman tulleja.
(208)
On muistettava, että Yhdysvalloissa oli aiemmin polkupyörien kotimarkkinatuotantoa ja sillä oli polkumyyntitullit voimassa Kiinaa kohtaan. Kun polkumyyntitullit kumottiin 1990-luvun lopussa, Yhdysvaltojen markkinoille tuli Kiinasta massiivista tuontia. Kotimainen tuotanto lähes hävisi sitä seuraavina vuosina. Vuonna 2011 arvioitiin, että 99 prosenttia Yhdysvalloissa myydyistä polkupyöristä oli tuotu maahan; näistä 93 prosenttia tuli Kiinasta ja 6 prosenttia Taiwanista. Polkupyörien kotimarkkinatuotannon Yhdysvalloissa arvioidaan olevan 56 000 yksikköä vuodessa, kun vuotuinen kulutus on noin 16 miljoonaa polkupyörää. Yhdysvaltojen polkupyörämarkkinoiden kokonaisarvoksi arvioitiin 6 miljardia dollaria vuonna 2011 (mukaan luettuna osien ja tarvikkeiden myynti).
(209)
Päätelmänä voidaan todeta, että Kiinan polkupyöräteollisuus on vientisuuntautunut tuotannonala, jonka hinnoittelukäytäntö on ollut vääristynyttä useilla markkinoilla eri puolilla maailmaa. Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen tulokset vahvistivat, että kiinalaiset viejät ovat edelleen kiinnostuneista unionin markkinoista. Tämän käyttäytymisen perusteella vaikuttaisi siltä, että jos toimenpiteet kumotaan, unionin markkinoille tulisi erittäin todennäköisesti alhaisin hinnoin kiinalaista tuontia, jonka tarkoituksena on valloittaa kotimarkkinat. Sen vuoksi voidaan päätellä, että toimenpiteiden voimassapitäminen on edelleen tarpeen polkumyynnin vastapainoksi.
(210)
Ilmoittamisen jälkeen väitettiin, että analyysissä jätettiin huomiotta se, että tuotannon kasvua Kiinassa rajoittaa työvoiman saatavuus ja että Kiina on menettämässä työvoimaan liittyviä kustannusetuja muille eteläisen Aasian maille, jotka toimivat etuuskohtelukauppaa koskevien sopimusten mukaisesti. Yhteistyön puutteen vuoksi väitettä ei voitu tarkastaa, minkä vuoksi sitä ei otettu huomioon.
2. Vahinko
(211)
Mitä tulee omasta aloitteesta vireille pannun välivaiheen tarkastelun perusteisiin, tutkimuksessa tarkasteltiin seuraavia muutoksia EU:n polkupyöräteollisuuden rakenteessa: i) siirtyminen täydellisestä tuotantosyklistä tuotujen osien kokoonpanoon tai osittaiseen kokoamiseen; ii) muutos kustannustasossa tuotantolaitosten laajentamisen sekä Keski- ja Itä-Eurooppaan siirtämisen ja perustamisen vuoksi; iii) yhä yleisempi muutos raaka-aineen käytössä (teräksestä alumiiniseokseen) kuluttajasuuntausten perusteella. Kaikki edellä mainitut kehityssuuntaukset ovat käynnissä globaalisti, minkä vuoksi ne eivät todennäköisesti muutu lähitulevaisuudessa (ks. johdanto-osan 162 kappaleessa esitetyt havainnot).
(212)
Arvioitaessa vahingon jatkumisen todennäköisyyttä - kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan jo riskialtis tilanne (ks. johdanto-osan 184-187 kappale), on todennäköistä, että unionin tuottajat eivät pysty vastustamaan kiinalaisen polkumyyntituonnin aiheuttamaa lisähintapainetta, minkä vuoksi ne joutuvat poistumaan unionin markkinoilta, mistä olisi seurauksena työllisyyden, investointien, teknologian ja osaamisen menetyksiä (ks. johdanto-osan 247 ja 248 kappale). Sen vuoksi voidaan päätellä, että vahingon jatkuminen on todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan tässä tapauksessa.
(213)
Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa, koska julkisesti saatavilla olevista tiedoista vaikuttaisi käyvän ilmi, että sen taloudellinen tilanne on hyvä. On huomattava, että unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta arvioidaan unionin tuottajien edustavalta otokselta tutkimuksen aikana kerättyjen ja tarkistettujen tietojen perusteella. Arviointia ei voida korvata julkisesti saatavilla tiedoilla, jotka liittyvät joihinkin unionin tuottajiin, vaikka niiden tuotanto- ja myyntiarvot ovat väitetysti suuret. Edellä johdanto-osan 162-187 kappaleessa analysoidut tutkimuksen havainnot ovat ristiriidassa osapuolten toimittamien tietojen kanssa, minkä vuoksi niiden väitteitä pidettiin perusteettomina.
(214)
Lisäksi väitettiin, että Kiinaan kohdistuvien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen olisi syrjivää, koska muista kolmansista maista, etenkin Sri Lankasta tulee väitetysti polkumyyntituontia, joka aiheuttaa vahinkoa, eikä näistä maista tulevaan tuontiin sovelleta polkumyyntitoimenpiteitä. Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen tuloksena polkumyyntitoimenpiteet on laajennettu koskemaan polkupyörien tuontia muun muassa Sri Lankasta. Mitään sellaista näyttöä ei esitetty, joka olisi osoittanut, että kyseisen maan varsinaiset tuottajat harjoittaisivat polkumyyntiä. Sen vuoksi osapuolen väitettä pidettiin perusteettomana ja se hylättiin.
G. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(215)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, johtuiko unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi tutkittiin myös muita tiedossa olevia tekijöitä sen varmistamiseksi, että näistä unionin tuotannonalalle samanaikaisesti mahdollisesti aiheutuneen vahingon ei katsottaisi johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Etenkin analysoitiin toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen tuloksia.
2. Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(216)
Kiinasta tuleva tuonti väheni tarkastelujaksolla ja sen markkinaosuus oli 2,9 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tätä suhteellisen alhaista ja pienenevää markkinaosuutta on tarkasteltava ottaen huomioon polkumyyntitoimenpiteitä kiertävä tuonti Indonesiasta, Malesiasta, Sri Lankasta ja Tunisiasta (ks. johdanto-osan 223 ja 224 kappale).
(217)
Kuten johdanto-osan 160 kappaleessa mainittiin, pääteltiin että Kiinasta tuleva tuonti alitti edelleen merkittävästi unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla ja aiheutti näin merkittävää painetta hintatasoon unionin markkinoilla.
(218)
Samaan aikaan useimmat vahinkoindikaattorit osoittivat heikkenevää suuntausta, etenkin tuotanto (- 19 %), myyntimäärä (- 9 %), tuotantokapasiteetti (- 5 %) ja kapasiteetin käyttöaste (- 14 %).
(219)
Unionin tuotannonalan kannattavuus laski koko tarkastelujakson ajan, ja unionin tuotannonala joutui lähelle kannattavuusrajaa kiinalaisen hintapaineen vuoksi. Tämän vuoksi unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintoja kannattavalle tasolle ilman merkittävää markkinaosuuden menetystä.
(220)
Sen vuoksi päätellään, että polkumyyntihinnoilla tapahtuneen polkupyörien tuonnin aiheuttamalla paineella oli ratkaiseva merkitys unionin tuotannonalan nykyiseen riskialttiiseen taloudelliseen tilanteeseen.
(221)
Ilmoittamisen jälkeen väitettiin, että alenevan tuotantotason ja kapasiteetin käyttöasteen merkityksellisyyttä ei perusteltu riittävästi, etenkään kun otetaan huomioon, että tuotannon alenemisella ei katsottu olevan mitään vaikutusta kannattavuuteen. On huomattava, että kaikki vahinkoon liittyvät tekijät ovat merkityksellisiä unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioinnin kannalta riippumatta siitä, onko niillä merkitystä kannattavuustasoihin. Kuten johdanto-osan 237 kappaleessa selitetään, kannattavuuden ja muiden voittoon liittyvien indikaattoreiden heikkeneminen ei aiheutunut markkinoiden kutistumisesta vaan Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttamasta jatkuvasta paineesta. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.
(222)
Sama osapuoli väitti myös, että Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuuden kehittymistä ei analysoitu riittävästi, koska analyysissä ei käsitelty tuonnin jyrkkää laskua tarkastelujaksolla. Lisäksi väitettiin, että syy-yhteyttä koskevassa analyysissä ei otettu huomioon tämän viennin hintojen kohoavaa suuntausta. Vastauksena väitteeseen on muistettava, että Kiinasta tulevan tuonnin laskevaa määrää on tarkasteltava ottaen huomioon rinnakkaisen toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen päätelmät (ks. johdanto-osan 216 kappale). Kiinasta tulevan tuonnin hintojen suuntaus (Eurostatin tietojen perusteella) ei ole merkityksellinen, koska siinä ei oteta huomioon toimenpiteitä kiertävistä maista tulevien kiinalaisten polkupyörien tuonnin hintakehitystä. Näillä perusteilla väite hylättiin.
3. Toimenpiteitä kiertämällä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(223)
Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa mainittiin, toimenpiteiden kiertämistä koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin Kiinaa kohtaan voimassa olevien toimenpiteiden kiertäminen kokoonpanotoiminnalla ja jälleenlaivauksella Indonesian, Malesian, Sri Lankan ja Tunisian kautta. Näiden havaintojen perusteella Eurostatille ilmoitetun kyseisistä maista tulevan tuonnin määrän ja tiedossa olevien aitojen tuottajien - eli niiden, joille myönnettiin vapautus laajennetuista toimenpiteistä asetuksessa (EU) N:o 501/2013 esitetyistä syistä - viemän määrän välistä erotusta pidettiin tuontina, jolla kierrettiin voimassa olevia toimenpiteitä, jäljempänä ’toimenpiteitä kiertävä tuonti’.
(224)
Syy-yhteyttä koskevassa analyysissä tätä tuontia pidettiin tosiasiallisesti Kiinasta tulevana, minkä vuoksi sitä olisi tarkasteltava yhdessä suoraan Kiinasta tulevan tuonnin kanssa. Näin vahvistetun Kiinasta tulevan tuonnin määrä oli 1 904 761 yksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vuonna 2008 tuonti oli 2 321 240 yksikköä. Vuonna 2009 se väheni 1 802 101 yksikköön eli 22 prosenttia ja kasvoi vuonna 2010 lähes samalle tasolle kuin vuonna 2008 ja saavutti tällöin 10,6 prosentin markkinaosuuden. Tuonti väheni taas tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 13 prosenttia ja sen markkinaosuus oli 9,5 prosenttia. Tarkastelujaksolla tuontimäärät vähenivät 18 prosenttia. Kun otetaan huomioon kutistuvat markkinat (ks. johdanto-osan 153 kappale), tuontimäärän kuvattu vähennys ei johtanut markkinaosuuden merkittävään menetykseen, koska markkinaosuus on laskenut vain 0,8 prosenttia tarkastelujakson aikana. Koska Kiinasta tulevan tuonnin ja toimenpiteitä kiertävän tuonnin tuotevalikoimaa ei tunneta, kyseisen tuonnin hintoja ei ole mielekästä verrata unionin tuotannonalan hintoihin unionin markkinoilla.
Taulukko 16
Tuonti Kiinasta yhdessä Indonesiasta, Malesiasta, Sri Lankasta ja Tunisiasta tulevan toimenpiteitä kiertävän tuonnin kanssa
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuontimäärä (yksikköä)
2 321 240
1 802 101
2 194 354
1 904 761
Indeksi (2008 = 100)
100
78
95
82
Markkinaosuus
10,3 %
8,8 %
10,6 %
9,5 %
Lähde:
Eurostat
(225)
Ilmoittamisen jälkeen jotkin osapuolet väittivät, että toimenpiteitä kiertävän tuonnin vaikutusten analyysi oli virheellinen, koska se perustui yksinomaan määrällisiin vaikutuksiin eikä siinä näin ollen otettu huomioon tuotevalikoiman analyysiin perustuvaa hintavertailua. Väitettiin, että tämä analyysin puute johtui menettelyn virheistä, koska tuotevalikoimaa koskevaa analyysiä ei tehty, vaikka asianomaisten maiden vientiä harjoittavat tuottajat toimivat yhteistyössä. Lisäksi väitettiin, että tuonti näistä maista unioniin koostui edullisista lasten tai muista polkupyöristä, jotka eivät kilpaile unionissa tuotettujen polkupyörien kanssa. Tästä väitteestä on todettava, että tuotevalikoiman analyysiä ei olisi voitu tehdä johdanto-osan 192 kappaleessa selitetyistä syistä. Lisäksi toimenpiteitä kiertävästä tuonnista suurin osa oli jälleenkuljetuslähetyksiä, joiden tapauksessa tuotevalikoimasta ei ollut saatavilla mitään tietoja. On vielä huomattava, että unionin tuottajien havaittiin tuottavan kaikkia tuotesegmenttejä; tämän vuoksi väitettä siitä, että lasten ja edullisten polkupyörien tuonti ei kilpaillut unionin tuotannon kanssa, pidetään perusteettomana.
4. Muiden tekijöiden vaikutus
4.1 Tuonti muista maista
(226)
Tuonti muista kolmansista maista oli yhteensä 6 931 333 yksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tuonnissa tapahtui hienoinen, 1 prosentin, nousu tarkastelujaksolla.
(227)
Kun otetaan huomioon unionin kulutuksen supistuminen, muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana ja oli 34 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(228)
Taiwan oli edelleen suurin unioniin vientiä harjoittava maa, jonka markkinaosuus tarkastelujaksolla oli suhteellisen vakaa, 14 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(229)
Thaimaa on toiseksi suurin unioniin vientiä harjoittava maa. Sen markkinaosuus pieneni 2 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla eli 7 prosentista (vuonna 2008) 5 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(230)
Kuten edellä johdanto-osan 157 kappaleessa todettiin, Eurostatilta saaduissa hintatiedoissa ei ole otettu huomioon kunkin maan tuotevalikoimaa, joten hintakehityksen osoittamiseen käytetään pelkästään indeksilukuja. Koska muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin tuotevalikoimaa ei tunneta, kyseisen tuonnin hintoja ei ole mielekästä verrata unionin tuotannonalan hintoihin unionin markkinoilla.
(231)
On kuitenkin syytä huomata, että vain Taiwanista tuleva tuonti ylitti Kiinasta tulevan tuonnin määrän (toimenpiteitä kiertävä tuonti mukaan luettuna). On huomattava, että Taiwanista tuotavat polkupyörät ovat yleensä kalliimman hintaluokan tuotteita, eikä muuta näyttöä esitetty. Sen vuoksi päätellään, että tämän tuonnin ei voida katsoa aiheuttaneen vahinkoa unionin tuotannonalalle.
(232)
Useat osapuolet väittivät, että tuonti muista kolmansista maista tapahtui alhaisemmin hinnoin kuin tuonti Kiinasta, minkä vuoksi Kiinasta tuleva tuonti ei ole aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Väitettä ei voitu hyväksyä, koska keskimääräisiä tuontihintoja ei voitu määritellä Eurostatin tietojen perusteella 157 kappaleessa selitetyistä syistä, minkä vuoksi tällä perusteella ei voitu tehdä mitään päätelmiä.
(233)
Eräs osapuoli väitti, että tuonnin kolmansista maista, joihin sovelletaan yleistä tullietuusjärjestelmää 1 päivästä tammikuuta 2011 lähtien, odotetaan kasvavan (Kambodža ja Bangladesh). Tämän vaikutusta tuontihintoihin ja -määriin ja unionin markkinoihin ei kuitenkaan voida arvioida etukäteen. Näiden maiden kyvystä lisätä tuotantokapasiteettiaan ja myyntimääriään unionin markkinoille ei myöskään ollut saatavilla mitään tietoja. Sen vuoksi tällä perusteella ei voida tehdä pitäviä päätelmiä, ja väite oli hylättävä.
(234)
Ilmoittamisen jälkeen osapuolet väittivät, että sellaisista kolmansista maista, joihin sovelletaan etuuskohtelukauppaa koskevia sopimuksia, tulevan tuonnin vaikutuksia ei ollut analysoitu riittävästi, koska tuonnin näistä maista väitettiin olevan määrältään merkittävää Kiinasta tulevaan tuontiin verrattuna ja osa tästä tuonnista tuli myös merkittävästi alemmin hinnoin. Tässä yhteydessä on muistettava, että Kiina on toiseksi suurin tuoja unioniin. Tuonti kaikista muista kolmansista maista oli alle kiinalaisten polkupyörien tuontimäärän. Näitä maita kohtaan ei myöskään esitetty mitään polkumyyntiä koskevia väitteitä. Sen vuoksi pääteltiin, että näistä maista tulevalla tuonnilla ei voinut olla sellaista vaikutusta, joka olisi poistanut vahvistetun syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulleiden merkittävien tuontimäärien ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon jatkumisen väliltä. Näillä perusteilla väite hylättiin.
Taulukko 17
Tuonti muista kolmansista maista (30)
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Yksikköä
Markkinaosuus
Hinta
(euroa/ yksikkö)
Yksikköä
Markkinaosuus
Hinta
(euroa/ yksikkö)
Yksikköä
Markkinaosuus
Hinta
(euroa/ yksikkö)
Yksikköä
Markkina-osuus
Hinta
(euroa/ yksikkö)
Taiwan
3 428 043
15 %
2 949 433
14 %
3 458 448
17 %
2 864 114
14 %
Indeksinä
100
100
100
86
94
126
101
110
125
84
93
151
Thaimaa
1 522 209
7 %
1 384 410
7 %
1 234 123
6 %
993 952
5 %
Indeksinä
100
100
100
91
99
118
81
88
114
65
73
113
Muut
2 746 124
12 %
66
2 838 962
14 %
73
2 847 164
14 %
80
3 077 535
15 %
80
Indeksinä
100
100
100
103
113
111
104
113
122
112
125
121
Yhteensä
7 696 376
34 %
99
7 172 805
35 %
116
7 539 735
36 %
122
6 935 601
34 %
132
Indeksinä
100
100
100
93
102
118
98
106
124
90
101
134
Lähde:
Eurostat
4.2 Kulutuksen kehittyminen
(235)
Kuten johdanto-osan 153 kappaleessa mainitaan, kulutus väheni 10 prosenttia vuodesta 2008 tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle. Unionin tuotannonala kuitenkin säilytti ja jopa hieman kasvatti markkinaosuuttaan (ks. johdanto-osan 168 kappale). Kutistuvat markkinat eivät siis voi olla syynä vahinkoon.
4.3 Talouskriisi ja ilmasto-olosuhteet
(236)
Jotkin osapuolet väittivät, että vallitseva negatiivinen talouden tilanne unionissa vaikutti kuluttajien ostokäyttäytymiseen tarkastelujaksolla. Lisäksi väitettiin, että vuoden 2011 heikot sääolot unionissa vaikuttivat ainakin osittain unionin tuotannonalan tilanteeseen. Väitteen mukaan nämä tekijät vaikuttivat polkupyörien kulutuksen yleiseen laskuun unionissa.
(237)
Tutkimuksessa kyllä kävi ilmi, että unionin kulutus laski tarkastelujaksolla. Markkinoiden kutistumista ei kuitenkaan voida pitää vahingon syynä, kuten johdanto-osan 234 kappaleessa todettiin.
(238)
Nämä osapuolet väittivät myös, että tuotanto ja työllisyys laskivat vain, koska ne noudattelivat kulutussuuntausta, eivätkä polkumyyntituonnin vuoksi. Koska polkupyöräteollisuudella ei ole korkeita kiinteitä kustannuksia, tuotannon vähentyminen ei kuitenkaan vaikuttanut polkupyöriä valmistavan unionin tuotannonalan kannattavuuteen. Työllisyyden lasku puolestaan johtui unionin tuotannonalan toteuttamista rakenneuudistuksista. Kehitys ei kuitenkaan missään tapauksessa selitä muiden vahinkoindikaattoreiden negatiivisia suuntauksia.
4.4 Muu kuin polkumyynnillä tapahtunut tuonti
(239)
Yhden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan muutoin kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä oli vähäpätöinen eli suunnilleen 0 prosenttia Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista, minkä vuoksi sillä ei voinut olla havaittavaa vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
4.5 Sähköpolkupyörät
(240)
Väitettiin, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui sähköpolkupyörien kehittämisestä ja siitä, että ne korvaavat tarkasteltavana olevan tuotteen. Sähköpolkupyörien kehitys on kuitenkin erittäin hiljattaista, ja niiden osuus myyntimäärästä oli vähäinen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi niillä ei voinut olla vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
4.6 Rakennemuutosten vaikutus
(241)
Ilmoittamisen jälkeen eräs osapuoli väitti, että komissio ei ollut tarkastellut markkinoiden ja unionin tuotannonalan tunnustettujen rakennemuutosten vaikutusta vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa analyysissään. Esimerkkinä väitettiin, että komissio ei käsitellyt tuotannon siirtämisestä Itä-Euroopan maihin aiheutuvia vaikutuksia tuotantokustannuksia koskevassa analyysissään. On huomattava, että muutosten pysyvyyttä koskeva analyysi tehtiin (ks. johdanto-osan 162 kappale) ja pääteltiin, että muutokset olivat pysyviä luonteeltaan (ks. johdanto-osan 211 kappale). Tästä syystä tehtiin uusi vahinkoanalyysi käyttämällä unionin tuottajien otosta, johon oli valittu rakennemuutosta edustavia tuottajia. Sen vuoksi katsotaan, että tällaisten muutosten vaikutus otettiin asianmukaisesti huomioon vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa analyysissä. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.
4.7 Päätelmät
(242)
Unionin kutistuvasta kulutuksesta huolimatta unionin markkinoille tuli merkittäviä määriä Kiinasta suoraan tai toimenpiteitä kiertämällä tuotuja polkumyyntihintaisia polkupyöriä. Tuonnin melko vakaa ja merkittävä markkinaosuus tarkastelujaksolla osui ajallisesti yksiin unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa (ks. johdanto-osan 184-187 kappale). Tästä syystä päätellään, että Kiinasta (suoraan ja toimenpiteitä kiertämällä) peräisin olevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on syy-yhteys.
(243)
Tässä yhteydessä tarkasteltiin muitakin tekijöitä, kuten muista kolmansista maista tulevan tuonnin, kulutuksen kehityksen, talouskriisin ja sääolosuhteiden, muutoin kuin polkumyynnillä tulevan tuonnin sekä sähköpolkupyörien kehityksen vaikutusta. Minkään näistä tekijöistä ei havaittu olevan riittävän merkittävä, jotta se olisi poistanut syy-yhteyden polkumyynnillä Kiinasta tulevan tuonnin ja aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.
(244)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti yhdessä toimenpiteitä kiertävän tuonnin kanssa on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
H. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(245)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti on tutkittu, voidaanko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta selkeästi päätellä, että Kiinasta peräisin olevaan tuontiin kohdistuvien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto jäljempänä esitetyn tasoisina (ks. johdanto-osan 279 kappale) ei olisi unionin edun mukaista.
(246)
Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus lisäksi on perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukainen välivaiheen tarkastelu, siinä analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa. Sen avulla voidaan siis myös arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.
(247)
Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, polkupyörän osien tuottajien, etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien edut.
2. Unionin tuotannonalan etu
(248)
Tutkimuksessa osoitettiin, että tuotannonalan tilanne on edelleen riskialtis. Kun otetaan huomioon Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin merkittävä määrä sekä polkumyynnin ja vahingon jatkumisen todennäköisyys, on erittäin todennäköistä, että unionin tuotanto häviää, jos toimenpiteet kumotaan.
(249)
Unionin tuotannonala osallistuu merkittävästi teknologiseen innovointiin ja spin off -toimiin (esim. hiljattain kehitetyt sähköavusteiset EPAC-pyörät (Electronically Power Assisted Cycles) ja sähköpolkupyörät), mikä ei olisi taloudellisesti kannattavaa ilman unionissa toimivaa polkupyöräteollisuutta. Lisäksi unionin tuotannonala edistää ympäristötavoitteita, kuten ympäristöystävällisempää liikennettä ja hiilidioksidipäästöjen vähentämistä.
(250)
Unionin tuotannonala on myös kantava voima siihen liittyvillä tuotannonaloilla, kuten polkupyörän osien ja tarvikkeiden valmistus sekä niihin liittyvien palvelujen tarjoaminen. Yhteensä unionin tuotannonala luo suoraan ja välillisesti 60 000-70 000 työpaikkaa unionin markkinoille.
(251)
Unionin tuotannonala on pyrkinyt rakenneuudistuksiin ja on investoinut innovointiin, ja nämä menisivät hukkaan, jos unionin tuotannonala häviäisi. Voimassa olevien toimenpiteiden ansiosta unionin tuotannonala voisi sitä vastoin säilyttää ja jopa lisätä myyntimääräänsä ja saada näin tarvittavia sijoitetun pääoman tuottoja, jotka antaisivat sille mahdollisuuden tehdä lisäinvestointeja uuteen teknologiaan ja innovointiin.
(252)
Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät (ks. 184-187 kappale), voidaan odottaa, että ilman toimenpiteitä unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne todennäköisesti heikkenee merkittävästi ja lopulta vaarana on tuotannon lopettaminen. Tämän vuoksi polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat unionin tuotannonalan edun mukaisia.
3. Polkupyörän osien tuottajien etu
(253)
Polkupyörän osien valmistajia edustava Association of the Bicycles Parts Producers (COLIPED) ilmoittautui tutkimuksen aikana. COLIPEDin toimittamien tietojen mukaan unionissa on noin 370 yritystä, jotka toimittavat osia polkupyörien valmistajille ja työllistävät noin 16 000 henkeä. Tavarantoimittajat ovat riippuvaisia polkupyörien valmistuksen jatkumisesta unionissa.
(254)
53 polkupyörän osien valmistajaa ilmoitti tukevansa toimenpidettä; niiden osuus polkupyörän osia valmistavan teollisuuden arvioidusta 1,2 miljardin euron kokonaisliikevaihdosta oli 39 prosenttia. Polkupyörän osien valmistajat saavat etua nykyisten toimenpiteiden laajentamisesta koskemaan olennaisia polkupyörän osia (ks. 1 kappale). Nykyisessä vapautusjärjestelmässä (ks. 1 kappale) kannustetaan polkupyörän osien paikalliseen tuotantoon rajoittamalla kiinalaisten polkupyörän osien osuus alle 60 prosenttiin kokonaisarvosta. Voimassa olevien toimenpiteiden ansiosta unionin tuotannonala pystyi kehittämään ja investoimaan uusiin hankkeisiin, joilla pyritään jatkamaan tiettyjen olennaisten osien valmistusta unionissa.
(255)
Tältä osin havaittiin, että jos toimenpiteet eivät ole voimassa ja polkupyörien valmistus unionissa odotetusti päättyy, myös polkupyörän osia valmistavaan tuotannonalaan unionissa kohdistuu negatiivisia vaikutuksia, sillä ne menettävät asiakkaansa. Tästä syystä päätellään, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisivat polkupyörän osia valmistavan tuotannonalan edun mukaiset.
4. Käyttäjien ja kuluttajien etu
(256)
Euroopan pyöräilijöiden järjestö (European Cyclists’ Federation, ECF), joka on kansallisten pyöräilijöiden järjestöjen kattojärjestö Euroopassa, tuki voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkamista. ECF katsoi, että paikallistuotanto on kuluttajien edun mukaista, koska niin taataan laatu ja turvallisuus sekä erikoistunut asiakaspalvelu.
(257)
ECF väitti, että Kiinasta tulevan tuonnin lisääntymisellä olisi kielteinen vaikutus unionin korkeisiin laatu- ja turvallisuusstandardeihin kuluttajien haitaksi.
(258)
Polkumyyntitullien vaikutuksen kuluttajahintoihin ei arvioida olevan merkittävä, koska suurimpaan osaan unionin polkupyöränvalmistajista sovelletaan vapautusjärjestelmää, jonka mukaisesti olennaisia polkupyörän osia voidaan tuoda Kiinasta ilman tullia, kunhan niiden arvo on enintään 60 prosenttia käytettyjen osien kokonaisarvosta.
(259)
Olisi muistettava, että edellisten tutkimusten mukaan toimenpiteillä ei olisi huomattavaa vaikutusta käyttäjiin/kuluttajiin. Toimenpiteiden voimassaolosta huolimatta Kiinasta samoin kuin maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä, on edelleen saatavilla polkupyöriä. Sen vuoksi päätellään, että polkumyyntitoimenpiteillä ei ole merkittävää negatiivista vaikutusta käyttäjiin unionissa.
(260)
Ilmoittamisen jälkeen eräs osapuoli väitti, että analyysissä ei ollut otettu huomioon toimenpiteiden kielteistä vaikutusta käyttäjiin (toimenpiteiden aiheuttamat lisäkustannukset). On huomattava, että kuluttajia edustava ECF ilmoitti tukevansa toimenpiteitä laatuun ja turvallisuuteen liittyvistä syistä (ks. johdanto-osan 255 kappale). Vapautusjärjestelmän ansiosta kuluttajat saavat jo etua tiettyjen polkupyörän osien alemmista hinnoista (ks. johdanto-osan 257 kappale). Tästä syystä väitettä pidettiin perusteettomana.
5. Etuyhteydettömien tuojien etu
(261)
Yksikään etuyhteydettömistä tuojista ei tehnyt yhteistyötä tutkimuksessa. Sen vuoksi ei ollut mahdollista arvioida toimenpiteiden vaikutusta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Olisi lisäksi muistettava, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarkoituksena ei ole estää tuontia vaan palauttaa tasavertaiset kaupankäyntiedellytykset ja varmistaa, että tuonti ei tapahdu vahinkoa aiheuttavin polkumyyntihinnoin.
(262)
Muitakin tuontilähteitä siis on, ja noin 45 prosenttia ostetuista polkupyöristä on itse asiassa tuotuja polkupyöriä.
(263)
Koska Kiinasta saisi edelleen tulla hyvän kauppatavan mukaisesti hinnoiteltua tuontia unionin markkinoille ja muista kolmansista maista tuleva tuonti jatkuisi myös, on todennäköistä, että tuojien perinteinen liiketoiminta jatkuisi, vaikka polkumyyntitoimenpiteet Kiinaa kohtaan pidettäisiinkin voimassa. Kolmen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan muutetut polkumyyntitoimenpiteet lisäisivät tuontimahdollisuuksia Kiinasta nollatullilla tai alemmalla tullilla. Sen vuoksi päätellään, että polkumyyntitoimenpiteillä ei ole merkittävää vaikutusta etuyhteydettömiin tuojiin unionissa.
6. Toimenpiteiden vaikuttavuus
(264)
Eräs osapuoli väitti, että toimenpiteet eivät olisi vaikuttavia, kun otetaan huomioon, että unionin tuotannonala kärsii edelleen vahingoista, vaikka polkumyyntitoimenpiteet ovat olleen voimassa lähes 20 vuotta. Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta on vahvistettu, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kiersivät toimenpiteitä muiden kolmansien maiden kautta, mikä selittää ainakin osittain unionin tuotannonalan tilannetta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tästä syystä väite hylättiin.
(265)
Ilmoittamisen jälkeen jotkin osapuolet väittivät, että yli 23 vuotta voimassa olleet toimenpiteet eivät ole perusteltuja oikeudellisesti eivätkä kauppapoliittisesti. Vastauksena tähän voidaan todeta, että toimenpiteiden kestolle ei ole mitään aikarajoituksia, kunhan niiden käyttöönoton tai voimassa pitämisen edellytykset täyttyvät. Tässä tapauksessa toimenpiteet ovat perusteltuja, koska havainnot vahvistivat vahingollisen polkumyynnin esiintymisen. Lisäksi unionin tuotannonalan tilannetta heikentää entisestään toimenpiteiden kiertäminen. Tämän vuoksi väite hylätään.
7. Päätelmät
(266)
Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavien toimenpiteiden jatkaminen olisi selvästi unionin tuotannonalan ja polkupyörän osien unionissa toimivien toimittajien edun mukaista. Toimenpiteiden ansiosta unionin tuotannonala voi kasvaa ja kohentaa tilannettaan, joka on heikentynyt polkumyyntituonnin vuoksi. Toimenpiteiden mahdollisella käyttöönotolla ei myöskään olisi merkittävää vaikutusta tuojien toimintaan, sillä markkinoilla olisi edelleen tarjolla Kiinasta ja muista kolmansista maista tulevia hyvän kauppatavan mukaisesti hinnoiteltuja polkupyöriä. Koska unionin tuotannonala hyödyntää laajasti nykyistä vapautusjärjestelmää, pääteltiin myös, että voimassa olevilla toimenpiteillä ei ole merkittävää negatiivista vaikutusta käyttäjiin/kuluttajiin. Päinvastoin, jos toimenpiteet kumottaisiin, unionin polkupyöränvalmistajat lopettavat todennäköisesti tuotannon, mikä vaarantaa myös unionin polkupyörän osien tuottajien olemassaolon.
(267)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa 279 kappaleessa esitetyn tasoisina.
I. EHDOTETUT TULLIT
1. Vahingon korjaava taso
(268)
Polkumyyntiä, siitä seuraavaa vahinkoa ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella nykyiset toimenpiteet, sellaisina kuin ne otettiin käyttöön täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 990/2011, olisi pidettävä voimassa jäljempänä esitettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta.
(269)
Näiden toimenpiteiden tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuottajille aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.
(270)
Toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan kyseisestä tuonnista aiheutuva vahinko ylittämättä kuitenkaan todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi kattaa niillä tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen kokonaisvoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla myytäessä samankaltaista tuotetta unionin markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Tässä laskennassa käytetty voittomarginaali ennen veroja oli 8 prosenttia polkupyörämyynnin liikevaihdosta. Kyseessä on sama marginaali kuin se, jota käytettiin edellisessä tutkimuksessa, sillä tutkimuksessa ei löytynyt viitteitä siitä, että tätä marginaalia olisi muutettava.
(271)
Koska kiinalaisten tuottajien yhteistyöaste oli erittäin alhainen (ks. johdanto-osan 22 ja 24 kappale), yhteistyössä toimineita yrityksiä koskevien havaintojen ei voida katsoa olevan koko maata edustavia. Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali pysyy näin ollen sellaisena, kuin se on vahvistettu asetuksessa (EY) N:o 1095/2005.
(272)
Niiden kahden yhteistyössä toimineen viejän, joiden todettiin harjoittavan polkumyyntiä, vahinkomarginaalien laskennassa käytettiin perustana niiden vientihintoja, joita verrattiin samassa kaupan portaassa unionin tuotannonalan vastaavien tuotelajien vahinkoa aiheuttamattomiin hintoihin. Kolmannelle yritykselle, jonka ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä, ei laskettu vahinkomarginaalia. Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd -yrityksen osalta ei havaittu vahinkomarginaalia. Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd -yrityksen osalta havaittiin kuitenkin polkumyyntimarginaalia korkeampi, merkittävä vahinkomarginaali.
(273)
Ilmoittamisen jälkeen eräs osapuoli väitti, että 8 prosentin tavoitevoitto asetettiin markkinaoloissa, jotka eivät vastaa nykytilannetta ja että komissio ei esittänyt riittäviä perusteita sille, minkä vuoksi 5 kappaleessa mainitussa aiemmassa tutkimuksessa vahvistettu tavoitevoitto olisi edelleen perusteltu. Tässä tarkastelussa ei havaittu mitään merkkejä siitä, että tavoitevoittoa olisi muutettava. Kyseinen osapuoli ei toimittanut mitään näyttöön perustuvia laskelmia vaihtoehtoisesta tavoitevoitosta, jota olisi pitänyt käyttää. Tästä syystä väite hylättiin.
2. Lopulliset toimenpiteet
(274)
Kolmen yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan ryhmän osalta tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten ryhmien tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, näiden yritysryhmien eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritysryhmää ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(275)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (31), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(276)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
(277)
Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Erityisiin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa seuraava: sellaisen pätevän kauppalaskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia.
(278)
Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti asianomaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, onko yksilölliset tullit syytä poistaa ja ottaa niiden sijasta käyttöön koko maata koskeva tulli.
(279)
Perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti yhteistyössä toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavat tullit määritetään tasolle, joka on riittävä poistamaan unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon. Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.- ja Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd -yrityksen osalta tulli perustuu tutkimuksessa määritettyihin polkumyyntimarginaaleihin, koska ne olivat alemmat kuin vahinkomarginaalit. Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.:n vahinkomarginaali oli alempi kuin polkumyyntimarginaali, joten sitä koskeva tulli määritetään vahinkomarginaalin tasoisena.
(280)
Yksilölliset tullit, jotka on laskettu tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle, ovat seuraavat:
Yritys
Lopullinen tulli
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
Kaikki muut yritykset
48,5 %
(281)
On huomattava, että asetuksen (EY) N:o 71/97 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti tällä asetuksella kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa 48,5 prosentin polkumyyntitullia (ks. johdanto-osan 279 kappale) sovelletaan myös tuotaessa Kiinasta peräisin olevia olennaisia polkupyörän osia, sellaisena kuin ne on määritelty asetuksen (EY) N:o 71/97 1 artiklassa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, CN-koodeihin 8712 00 30 ja ex 8712 00 70 (Taric-koodit 8712007091 ja 8712007099) kuuluvien moottorittomien polkupyörien (myös kolmipyöräisten tavarankuljetuspolkupyörien, mutta ei yksipyöräisten) tuonnissa.
2. Alla lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa mainittujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Lopullinen tulli
Taric-lisäkoodi
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd.
19,2 %
B772
Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd.
0 %
B773
Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd.
0 %
B774
Kaikki muut yritykset
48,5 %
B999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä säädetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Pidetään voimassa asetuksella (EY) N:o 71/97 käyttöön otettu Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavan polkumyyntitullin laajentaminen koskemaan myös Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen polkupyörän osien tuontia.
Asetuksen (EY) N:o 71/97 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lopullinen polkumyyntitulli on edellä 1 artiklan 2 kohdassa käyttöön otettu ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettava polkumyyntitulli.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osin velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 29 päivänä toukokuuta 2013.