RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 78/2013
af 17. januar 2013
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse rørfittings af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Tyrkiet
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Den 31. juli 2012 indførte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) ved forordning (EU) nr. 699/2012 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse rørfittings af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Tyrkiet.
(2)
Proceduren blev indledt ved en indledningsmeddelelse (3) offentliggjort den 1. november 2011 på grundlag af en klage indgivet den 20. september 2011 af Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (»klageren«) på vegne af producenter, der tegnede sig for mere end 40 % af den samlede EU-produktion af visse rørfittings af jern og stål.
(3)
Som anført i betragtning 15 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. oktober 2010 til 30. september 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for skadesvurderingen dækkede perioden fra 1. januar 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente og analysere alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen.
3. Stikprøveudtagning
(6)
Da der ikke er fremsat bemærkninger om anvendelsen af stikprøver med hensyn til EU-producenter, ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og eksporterende producenter, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 5-11 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. Gældende foranstaltninger over for andre tredjelande
(7)
Det skal gentages, at der er indført antidumpingforanstaltninger over for importen af visse rørfittings af jern og stål med oprindelse i Malaysia, Folkerepublikken Kina, Republikken Korea og Thailand, og efter omgåelsespraksis også over for visse rørfittings af jern og stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, afsendt fra Indonesien, Sri Lanka, Filippinerne og Taiwan (med visse undtagelser) (4). De lande, der er nævnt i foregående sætning, omtales herefter som »lande, der er underlagt antidumpingforanstaltninger«.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(8)
Som anført i betragtning 17 i forordningen om midlertidig told er den pågældende vare rørfittings (ikke støbte fittings, flanger og fittings med gevind) af jern eller stål (ikke rustfrit stål), med største udvendige diameter på 609,6 mm og derunder, af den art, der anvendes til stuksvejsning eller andre formål i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 og ex 7307 99 80 (»den pågældende vare«).
(9)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende den pågældende vare og samme vare bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 17-20 i forordningen om midlertidig told hermed.
C. DUMPING
1. Rusland
1.1. Normal værdi
(10)
En af de russiske eksporterende producenter hævdede, at kun oplysninger fra russiske virksomheder burde være blevet anvendt i beregningen af dumpingmargenen, og at det ikke er korrekt at anvende oplysninger fra tyrkiske virksomheder. Det bør erindres, at i mangel på samarbejdsvilje fra de russiske eksporterende producenter er den normale værdi for Rusland blevet beregnet i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 1 og 5, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. oplysninger fra de tyrkiske eksporterende producenter, der anvender russiske sømløse stålrør som bestanddel i produktionen af den pågældende vare. Påstanden afvises derfor.
(11)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger om fastsættelsen af den normale værdi, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 22-25 i forordningen om midlertidig told hermed.
1.2. Eksportpris
(12)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende fastsættelsen af eksportprisen, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 26 og 27 i forordningen om midlertidig told hermed.
1.3. Sammenligning
(13)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende sammenligningen mellem eksportprisen og den normale værdi, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 28 og 29 i forordningen om midlertidig told hermed.
1.4. Dumpingmargen
(14)
En af de russiske eksporterende producenter hævdede, at den midlertidige antidumpingtold på 23,8 % ikke er berettiget i lyset af den omstændighed, at virksomheden kun eksporterer stålrørknæ til Unionen, og selv disse i kun meget små mængder. Imidlertid er stålrørknæ en del af den vare, der er genstand for undersøgelsen, og dette er ikke blevet bestridt af nogen interesseret part. Desuden ses kriteriet om at betragte import til Unionen som ubetydelig, der er nævnt i grundforordningens artikel 5, stk. 7, og artikel 9, stk. 3, kun på landsdækkende plan og ikke individuelt pr. virksomhed. Påstanden afvises derfor.
(15)
En anden russisk eksporterende producent hævdede, at den ikke har udført dumping, og at dette fremgår af den omstændighed, at den ved flere lejligheder har mistet bud til Unionens konkurrenter om levering af rørknæ og -bøjninger. Som nævnt ovenfor skal det desuden erindres, at ingen russisk eksporterende producent samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og derfor foregik dumpingberegningerne for Rusland i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 1 og 5, på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Selv hvis påstanden tages i betragtning, bør det bemærkes, at tabet af bud til Unionens konkurrenter ikke er i modstrid med konklusionen om dumping fra den russiske eksporterende producent. Påstanden afvises derfor.
(16)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende beregningen af dumpingmargenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 30 og 31 i forordningen om midlertidig told hermed.
(17)
Den landsdækkende endeligt fastlagte dumpingmargen udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen
Alle virksomheder
23,8 %
2. Tyrkiet
2.1. Normal værdi
(18)
Da der ikke fremsat bemærkninger om fastsættelsen af den normale værdi, bekræftes de foreløbige resultater i betragtning 32-40 i forordningen om midlertidig told hermed.
2.2. Eksportpris
(19)
En eksporterende producent hævdede, at fortjenstmargenen på søtransport, dvs. forskellen mellem den fragt, der betales af kunderne, og den fragt, der betales af den eksporterende producent til rederiet, bør medtages i eksportprisen. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 8, er eksportprisen imidlertid den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for varen, når den sælges med henblik på eksport fra eksportlandet til Unionen. En fortjenstmargen fra transport af varen til kunden kan ikke betragtes som en del af eksportprisen for selve varen. Påstanden afvises derfor.
(20)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende fastsættelsen af eksportprisen, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 41-43 i forordningen om midlertidig told hermed.
2.3. Sammenligning
(21)
The Turkish Steel Exporters' Association (ÇIB) hævdede, at der ikke er blevet taget behørigt hensyn til de store prisforskelle mellem sømløse og svejsede rørfittings i sammenligningen mellem eksportprisen og den normale værdi. Imidlertid har alle samarbejdsvillige virksomheder indsendt oplysninger om de enkelte transaktioner med hensyn til salget af sømløse og svejsede rørfittings. Oplysningerne er blevet udtrykkeligt anvendt til sammenligningen mellem eksportprisen og den normale værdi. Med andre ord er sømløse rørfittings kun blevet sammenlignet med sømløse rørfittings, og svejsede rørfittings er kun blevet sammenlignet med svejsede rørfittings. Påstanden afvises derfor.
(22)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende sammenligningen, bekræftes konklusionerne i betragtning 44 i forordningen om midlertidig told hermed.
2.4. Dumpingmargener
a) Dumpingmargen for undersøgte virksomheder
(23)
Det skal erindres, at den individuelle dumpingmargen, der blev foreløbigt fastsat for en af de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter, blev fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og virksomhedens vejede gennemsnitlige eksportpris for den pågældende vare til Unionen. Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende fastsættelsen af denne virksomheds dumpingmargen, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 46 i forordningen om midlertidig told hermed.
(24)
I forbindelse med de to andre samarbejdsvillige virksomheder fremgik det af dumpingberegningerne, at de udførte målrettet dumping i et givet tidsrum samt for forskellige kunder og regioner. Der var rent faktisk et klart mønster i deres eksportpriser, som afveg betydeligt alt efter de forskellige indkøbere og regioner samt tidsperioder (op til 30 % for identiske udgaver af den pågældende vare). Desuden afspejlede dumpingberegningen, der var baseret på sammenligningen mellem en vejet gennemsnitlig normal værdi og et vejet gennemsnit af eksportpriserne i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11, første del af første punktum, ikke den fulde grad af den dumping, der udførtes af de to pågældende producenter, som vist i nærværende forordnings betragtning 27. Dumpingmargenen kunne desuden ikke fastslås ved at sammenligne de enkelte normale værdier og de enkelte eksportpriser til Unionen for hver transaktion i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11, anden del af første punktum, i betragtning af manglen på tilstrækkelige indenlandske transaktioner for den normale værdi, der svarer til eksporttransaktionerne, som vist i betragtning 28.
(25)
For at vise den fulde dumpingmængde, som blev praktiseret af de to pågældende virksomheder, blev den normale værdi, der var fastsat på et vejet gennemsnitligt grundlag, derfor i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11, for deres vedkommende sammenlignet med priserne på alle individuelle eksporttransaktioner til Unionen. Da en sådan metode til sammenligning udgør en undtagelse fra de første to metoder, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 11, undersøgte Kommissionen nøje, hvorvidt betingelserne for at benytte metoden var klart opfyldt i dette tilfælde. De detaljerede dumpingberegninger, herunder de konstaterede mønstre i eksportpriserne, er blevet offentliggjort. Ingen af de tyrkiske eksporterende producenter har anfægtet de underliggende oplysninger.
(26)
Begge de samarbejdsvillige virksomheder, ÇIB og den tyrkiske regering hævdede dog, at der var givet en utilstrækkelig forklaring med hensyn til den målrettede dumping, der blev konstateret for de to tyrkiske eksporterende producenter, og at ethvert mønster af eksportpriser under alle omstændigheder var utilsigtet. I en høring med høringskonsulenten, der var bestilt af de to tyrkiske eksportører, blev der givet detaljerede forklaringer til de to virksomheder med hensyn til konstateringen af den målrettede dumping og den underliggende beregning af dumpingmargener. Kommissionen har desuden klarlagt, at selv hvis deres praksis var utilsigtet (5), havde den samme virkning som målrettet dumping. Det skal bemærkes, at grundforordningen ikke kræver, at undersøgelsesmyndigheden identificerer mulige grunde til den målrettede dumping såsom kursudsving, forskellige regionale prispolitikker, osv. Den blotte konstatering af mønstre i eksportpriserne, der varierer meget blandt de forskellige købere, regioner og tidsperioder, er nok (6). Efter høringen er virksomhedsspecifikke forklaringer også blevet fremlagt for de to virksomheder. Endvidere er en verbalnote blevet fremsendt til Unionens faste delegation i Tyrkiet med oplysninger om konstateringen af den målrettede dumping og den metode, der blev anvendt til beregningen af dumpingmargenen. Desuden har ÇIB i en anden høring med høringskonsulenten, der var bestilt af ÇIB, modtaget detaljerede forklaringer med hensyn til konstateringen af den målrettede dumping og den underliggende beregning af dumpingmargener.
(27)
I undersøgelsen blev der for hver af de to eksporterende producenter konstateret tre klare mønstre i eksportpriserne, som omfatter langt størstedelen af deres eksportsalg til Unionen, dvs. eksportpriserne varierede meget for forskellige købere og regioner samt tidsperioder, som det blev påvist ved de underliggende oplysninger, der blev offentliggjort for parterne. Dette var resultatet af en grundig undersøgelse af de særlige omstændigheder i denne sag, hvorfor det blev anset for nødvendigt at ty til målrettet dumping. Efter at have konstateret betydelige eksportprisforskelle, og eftersom kun et af disse tre mønstre i eksportpriserne ville være tilstrækkeligt til at anvende det vejede gennemsnit for alle individuelle eksporttransaktioner som sammenligningsmetode, blev denne sammenligningsmetode anset for passende i dette særlige tilfælde. Derudover afviger den samlede mængde dumping, der blev konstateret ved hjælp af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris for den pågældende vare til Unionen (den første symmetriske metode) for hver af de to virksomheder, betydeligt fra den samlede mængde dumping, der blev konstateret ved hjælp af en sammenligning af den normale værdi som fastsat på grundlag af et vejet gennemsnit af priserne for alle individuelle eksporttransaktioner til Unionen (den asymmetriske metode), som det blev påvist ved de underliggende oplysninger, der blev offentliggjort for parterne. Derfor kan det konkluderes, at brugen af den første symmetriske metode ville have bevirket, at den målrettede dumping, som fandt sted i en bestemt tidsperiode, i bestemte regioner og over for bestemte kunder, ville være blevet ubelejligt skjult. Med andre ord ville den dumpingmargen, som ville blive beregnet med den første symmetriske metode, ikke afspejle den fulde grad af den dumping, som de to pågældende virksomheder udførte.
(28)
Dumpingmargenen kunne desuden ikke fastslås ved at sammenligne de enkelte normale værdier og de enkelte eksportpriser til Unionen for hver transaktion i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11, anden del af første punktum (den anden symmetriske metode). Denne metode indebærer identifikation af individuelle indenlandske transaktioner, der er sammenlignelige med individuelle eksporttransaktioner, og tager hensyn til faktorer såsom salgsmængde og transaktionsdato. På grund af manglen på tilstrækkelige indenlandske transaktioner for den normale værdi, der svarer til eksporttransaktionerne, var det ikke muligt at beregne en dumpingmargen på baggrund af den anden symmetriske metode. Da der er konstateret et mønster i eksportpriserne, der varierede betydeligt blandt de forskellige købere, regioner og tidsperioder, og da de to symmetriske metoder ikke ville reflektere den fulde grad af dumpingen, er det derfor blevet bestemt, i henhold til artikel 2, stk. 11, andet punktum, at beregningen af dumpingmargenen skal foregå på baggrund af den asymmetriske metode.
(29)
Begge de samarbejdsvillige virksomheder og ÇIB hævdede, at det var uberettiget at sammenligne eksportpriserne omregnet til tyrkiske lira, da salget til Unionen er foretaget i euro, mens den tyrkiske lira kun anvendes af regnskabsmæssige årsager. Det blev hævdet, at udsving i kursomregningen mellem euro og tyrkiske lira har haft en væsentlig virkning på prisfastsættelserne, der uundgåeligt vil påvirke resultatet af sammenligningen af eksportpriserne i de forskellige perioder på en uberettiget måde. Kommissionens faste praksis er imidlertid at foretage sammenligning af eksportpriser og beregning af dumpingmargener i den bogførte valuta fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i eksportlandet. Det skal bemærkes, at de omkostninger og hjemmemarkedspriser, der er anvendt som grundlag for normalværdien, er udtrykt i tyrkiske lira. Derfor er sammenligningen af eksportpriserne med normalværdien udfærdiget i denne valuta. Den eneste logiske fremgangsmåde til konstateringen af et mønster i eksportpriserne, inden for rammerne af den samme dumpingberegning, er således at anvende de samme eksportpriser, der allerede er udtrykt i tyrkiske lira. Derudover, som beskrevet ovenfor, kræver grundforordningen ikke en analyse af mulige årsager til målrettet dumping, såsom valutakurssvingninger (7). Påstanden afvises derfor.
(30)
Begge de samarbejdsvillige eksporterende producenter hævdede, at med henblik på at konstatere et mønster i eksportpriser bør der snarere tages hensyn til de vejede gennemsnitlige priser for sammenlignelige varetyper end de aritmetiske gennemsnitspriser. Dog henviser grundforordningens artikel 2, stk. 11, til et mønster i eksportpriser og ikke til et mønster i det vejede gennemsnit af eksportpriserne eller et mønster i eksportværdierne. Anvendelsen af et vejet gennemsnit af eksportpriserne ville fordreje analysen ved at medregne den mængde, der blev eksporteret, i stedet for kun eksportpriserne. Under alle omstændigheder, også hvis der anvendes vejede gennemsnitspriser i stedet for det aritmetiske gennemsnit af eksportpriserne, kunne der stadig konstateres et mønster i eksportpriserne, som varierer betydeligt mellem forskellige købere og regioner samt tidsperioder. To af parterne anfægtede betydningen af eventuelle forskelle i mønstrene af eksportpriser, hvis der anvendes vejede gennemsnit. Det skal bemærkes, at parterne ikke anfægter de faktiske konklusioner, der er baseret på et aritmetisk gennemsnit, hvilket er den passende metode, som forklaret ovenfor. Denne påstand afvises derfor.
(31)
ÇIB hævdede, at anvendelsen af nulstilling ikke er berettiget ved at henvise til en rapport fra WTO-appelinstansen (8) (sengelinnedrapporten), hvori nulstillingspraksissen blev anset for at være i strid med WTO's antidumpingaftale. Retten (9) har dog bekræftet, at konklusionerne i sengelinnedrapporten ikke finder anvendelse i en situation med målrettet dumping. Sengelinnedrapporten vedrører kun nulstillingsteknikken som led i den første symmetriske metode og kan ikke anses for at anvende denne mekanisme som led i den asymmetriske metode. Selv hvis, som WTO-appelinstansen fastslog, det er i strid med artikel 2.4.2 i antidumpingkodeksen af 1994 og urimeligt at anvende nulstillingsteknikken som led i den første symmetriske metode, og i særdeleshed ved manglen på et mønster i eksportpriserne, er det imidlertid ikke i strid med den bestemmelse eller med grundforordningens artikel 2, stk. 11, eller urimeligt inden for betydningen af denne forordnings artikel 2, stk. 10, at anvende nulstillingsteknikken som led i den asymmetriske metode, hvor de to betingelser for anvendelsen af denne metode er opfyldt. Nulstillingsteknikken har ydermere vist sig at være matematisk nødvendig for, i forhold til resultaterne, at skelne mellem den asymmetriske metode og den første symmetriske metode. Hvis der ikke foreligger en sådan reduktion, fører den asymmetriske metode altid til samme resultat som den første symmetriske metode. Påstanden afvises derfor.
(32)
Desuden hævdede ÇIB, at anvendelsen af nulstilling forårsager en krænkelse af reglen om den lavest mulige told. Det blev fremført, at dumpingmargenerne på grund af anvendelsen af nulstillingspraksissen er beregnet til et højere niveau, end de faktisk burde have været.
(33)
Men anvendelsen af nulstilling i den asymmetriske metode er ikke til hinder for anvendelsen af reglen om den lavest mulige told. For alle de tre samarbejdsvillige virksomheder er dumpingmargenerne, uanset hvilken metode der er anvendt, blevet sammenlignet med virksomhedernes skadestærskel for at sikre, at den laveste af de to fastsætter tolden. Påstanden afvises derfor.
(34)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende dumpingmargenerne for de undersøgte virksomheder, bekræftes konklusionerne i betragtning 47 og 48 i forordningen om midlertidig told hermed.
b) Dumpingmargen for ikke-samarbejdsvillige virksomheder
(35)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende dumpingmargenen for virksomheder, der ikke udviste samarbejdsvilje, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 49 i forordningen om midlertidig told hermed.
(36)
De landsdækkende endeligt fastlagte dumpingmargener udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen (%)
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Alle andre virksomheder
16,7
D. SKADE
1. EU-produktionen, EU-erhvervsgrenen og EU-forbruget
(37)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-produktionen, EU-erhvervsgrenen og EU-forbruget bekræftes indholdet af betragtning 51-54 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Import fra de pågældende lande
2.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import
(38)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede ÇIB, at den kumulative vurdering af dumpingimporten fra de to pågældende lande ikke er berettiget. I princippet gentog ÇIB de bemærkninger, der blev fremsat af de tyrkiske eksporterende producenter efter indledningen og hævdede, at importen fra hhv. Rusland og Tyrkiet viser forskellige tendenser i form af mængde og priser.
(39)
Det skal i den forbindelse gentages, som allerede anført i betragtning 59 i forordningen om midlertidig told, at undersøgelsen konstaterede, at mens importen fra Tyrkiet er forholdsvis stabil målt i mængde, steg importen fra Rusland i absolutte tal. I betragtning af den faldende efterspørgsel i den betragtede periode stiger markedsandelen imidlertid for importen fra begge lande.
(40)
Samtidig synes deres priser ikke at være væsentligt forskellige, hvor de russiske gennemsnitspriser er noget lavere men meget tæt på de gennemsnitlige tyrkiske priser. Det skal også i den forbindelse gentages, at undersøgelsen for virksomhederne i begge lande konstaterede et betydeligt underbud på op til ca. 30 % (jf. betragtning 65 i forordningen om midlertidig told). Påstanden afvises derfor.
(41)
ÇIB fremførte også, at importen fra Tyrkiet bør anses for ubetydelig, og påpegede, at i en tidligere sag vedrørende en lignende vare, nemlig i »rørfittings fra Folkerepublikken Kina, Kroatien, Slovakiet, Taiwan og Thailand (10)«, blev importen fra Slovakiet og Taiwan anset for at være ubetydelig (selv om den lå over bagatelgrænsen) og kunne derfor ikke kumuleres med dumpingimporten fra andre lande.
(42)
Det skal bemærkes i denne forbindelse, at i rørfittings fra Folkerepublikken Kina, Kroatien, Slovakiet, Taiwan og Thailand fandtes importen fra Slovakiet og Taiwan faktisk at være dumping, og selv om den var over markedsandelstærsklen på 1 %, blev den ikke kumuleret med anden dumpingimport. Situationen i denne sag var imidlertid meget forskellig fra den foreliggende, da importen fra Slovakiet og Taiwan faktisk mistede en stor del af markedsandelen og ikke blev betragtet som væsentlig i forhold til importen fra de øvrige lande, og den blev derfor ikke anset for at forvolde skade. I den foreliggende sag derimod øges markedsandelen gennem importen fra både Tyrkiet og Rusland, og de to landes import er indbyrdes sammenlignelige med hensyn til mængde. Påstanden afvises derfor.
(43)
ÇIB fremførte også, at importen fra Tyrkiet og Rusland ikke kan sidestilles med hensyn til konkurrencevilkårene, da der er »forskelle i den geografiske koncentration af salget«. De har fremlagt statistiske oplysninger, der viser, at Tyrkiet i undersøgelsesperioden har koncentreret over 70 % af sit salg i Spanien, Frankrig, Italien og Polen, mens Rusland koncentrerede næsten al sit salg i Tjekkiet og Tyskland.
(44)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at forskelle i den geografiske koncentration af salget ikke anses for at være en angivelse af forskellige konkurrencevilkår. Da Unionen er et indre marked, vil indgangsstedet for enhver import normalt ikke være afgørende for konkurrenceevnen for disse importvarer over for hinanden og over for samme vare. Det skal endvidere gentages med hensyn til konkurrencevilkårene, at prismæssigt er den russiske og den tyrkiske import sammenlignelig, og de blev begge fundet at underbyde EU-erhvervsgrenens priser, og at deres salgskanaler er sammenlignelige. Påstanden afvises derfor.
(45)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende kumulativ vurdering af dumpingimporten fra de pågældende lande, bekræftes indholdet af betragtning 55-60 i forordningen om midlertidig told hermed.
2.2. Importmængde, markedsandel af den pågældende dumpingimport, dens importpriser og underbud.
(46)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende mængde og markedsandel af den pågældende dumpingimport, dens importpriser og underbud, bekræftes indholdet af betragtning 61-65 i forordningen om midlertidig told hermed.
(47)
Det skal gentages, at den pågældende dumpingvare med oprindelse i de pågældende lande, som blev solgt i Unionen, underbød EU-erhvervsgrenens priser med op til omtrent 30 %.
3. EU-erhvervsgrenens situation
(48)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede ÇIB og den tyrkiske regering, at eftersom EU-erhvervsgrenen øgede sin markedsandel med ca. 3 % mellem 2008 og UP, skulle Kommissionen have konkluderet, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade i den betragtede periode.
(49)
Det bemærkes i denne forbindelse, at for det første blev det klart erkendt i forordningen om midlertidig told (jf. f.eks. betragtning 72, 86 og 91 i forordningen om midlertidig told), at der var en svag stigning i EU-erhvervsgrenens markedsandel. For det andet præciseres det i betragtning 72 i forordningen om midlertidig told, at den øgede markedsandel afspejler, at EU-producenternes salgsmængde faldt en smule mindre end forbruget i den betragtede periode.
(50)
Bortset fra de faldende lagerbeholdninger, som anført nedenfor, er det desuden den eneste skadesindikator, der viser en positiv udvikling i den betragtede periode. Påstanden afvises derfor.
(51)
Den tyrkiske regering hævdede også, at de faldende ultimolagre for de EU-producenter, der indgik i stikprøven, er et tegn på en situation uden skade for EU-erhvervsgrenen.
(52)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at som nævnt i betragtning 79 i forordningen om midlertidig told faldt ultimolagrene hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, med 18 % mellem 2008 og UP.
(53)
Samtidig erkendes det, at et fald i lagerbeholdningerne kan opfattes som et positivt tegn, men kun i en situation, hvor salget stiger i et hurtigere tempo end produktionen. Dette er dog ikke tilfældet i den foreliggende undersøgelse. Tværtimod afspejler faldet i lagerbeholdningerne i dette tilfælde kun, at produktionsmængderne faldt i et hurtigere tempo end salget. I denne situation kan faldet i lagerbeholdningerne ikke ses som en positiv udvikling. Påstanden afvises derfor.
(54)
Da der ikke er fremsat andre påstande eller bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 66-88 i forordningen om midlertidig told, herunder den konklusion, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, hermed.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Dumpingimportens virkninger
(55)
Da der ikke er fremsat nogen specifikke bemærkninger, bekræftes betragtning 90-93 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Andre faktorers indvirkning
(56)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede ÇIB og den tyrkiske regering, at den faktiske årsag til enhver skade, som EU-erhvervsgrenen måtte lide, ville være lavprisimport fra andre tredjelande, især fra lande, der er underlagt antidumpingforanstaltninger.
(57)
I denne forbindelse bemærkes det, at som nævnt i betragtning 96 i forordningen om midlertidig told fortsatte importen fra de otte lande, der er underlagt antidumpingforanstaltninger, med at komme ind på EU-markedet, selv om deres markedsandel faldt fra 21 % i 2008 til 17 % i UP. Gennemsnitsprisen af denne import er generelt lavere end prisen for dumpingimportvarerne fra de pågældende lande. Selv om der tages højde for den relevante antidumpingtold, forbliver priserne på denne import lave og kan sammenlignes med priserne på den russiske og den tyrkiske import, og de er langt under EU-producenternes gennemsnitspriser.
(58)
Det skal dog bemærkes, at der for de lande, der er underlagt antidumpingforanstaltninger (som for tredjelandene) kun findes begrænsede statistiske oplysninger og gennemsnitspriser, og den beregnede prisforskel er ikke nødvendigvis afgørende og kan skyldes et forskelligt varesortiment. Derudover viser importen fra de lande, som er underlagt antidumpingforanstaltninger, en klar nedadgående tendens. Derfor er konklusionen, at de ikke bryder årsagssammenhængen mellem skade for EU-erhvervsgrenen og den øgede dumpingimport fra Tyrkiet og Rusland.
(59)
Med hensyn til importen fra andre tredjelande faldt dens markedsandel i den betragtede periode fra 7 % i 2008 til 6 % i UP, mens markedsandelen for Rusland og Tyrkiet steg. Gennemsnitspriserne for denne import var generelt højere end for dumpingimporten fra de pågældende lande og tæt på EU-producenternes gennemsnitspriser og anses som sådan ikke for at bryde årsagssammenhængen mellem den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, og den øgede mængde dumpingimport fra Tyrkiet og Rusland. Påstanden afvises derfor, og den foreløbige konklusion, at importen fra tredjelande ikke bryder årsagssammenhængen, bekræftes.
(60)
Den tyrkiske regering fremførte også, at den skade, som EU-erhvervsgrenen eventuelt har lidt, skyldes øgede produktionsomkostninger som følge af en nedgang i efterspørgslen.
(61)
Det bemærkes i denne forbindelse, at som allerede nævnt i betragtning 101 i forordningen om midlertidig told er den finansielle og økonomiske krise i 2008/2009 med overvejende sandsynlighed årsagen til det faldende forbrug af rørfittings. Forbruget faldt med mere end 40 % mellem 2008 og 2009 og forblev på dette lave niveau i resten af den betragtede periode (selv om det steg en anelse i UP). Da de faste omkostninger udgør op til 40 % af EU-producenternes produktionsomkostninger, medfører den faldende efterspørgsel og det faldende salg og output betydeligt højere enhedsproduktionsomkostninger. Dette har i sagens natur haft stor indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet.
(62)
Samtidig blev enhver negativ virkning af højere produktionsomkostninger klart forværret af den omstændighed, at EU-erhvervsgrenens priser var faldende grundet et kraftigt pristryk og et betydeligt underbud som følge af dumpingimporten fra Tyrkiet og Rusland. I en normal markedssituation burde EU-erhvervsgrenen have mulighed for at minimere virkningen af eventuelt øgede enhedsomkostninger ved i det mindste at holde det normale prisniveau, hvilket tydeligvis ikke var muligt i en situation, hvor der blev udøvet pristryk fra en dumpingimport til kunstigt lav pris fra de pågældende lande.
(63)
Påstanden afvises derfor, og det konkluderes endeligt, at enhver negativ virkning af en nedgang i efterspørgslen ikke er af en sådan art, at den bryder årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Rusland og Tyrkiet.
(64)
Da der ikke er fremsat andre påstande eller bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 94-106 i forordningen om midlertidig told, herunder den konklusion, at dumpingimporten fra de pågældende lande har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6, hermed.
F. UNIONENS INTERESSER
(65)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede ÇIB, at en indførelse af foranstaltninger ville føre til en situation, hvor ERNE Fittings, en af klagerne, vil få en monopolagtig stilling på EU-markedet.
(66)
Det bemærkes i denne forbindelse, at ERNE kun er én af de to klagere, og at den anden - INTERFIT - er lige så stor som ERNE. Hertil kommer, at oplysningerne i den midlertidige forordning vedrørende EU-producenterne i stikprøven også omfattede en tredje EU-producent - Virgilio CENA & Figli. Desuden findes der et stort antal mindre virksomheder i Unionen, der producerer og sælger den pågældende vare, og der kommer en betydelig import fra andre kilder. På baggrund af ovenstående anses der ikke at være nogen risiko for en monopolisering af ERNE's stilling.
(67)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 107-117 i forordningen om midlertidig told, herunder den konklusion, at der ikke findes nogen tvingende årsager til ikke at indføre foranstaltninger over for dumpingimporten fra de pågældende lande, hermed.
G. ENDELIGE FORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(68)
Da der ikke er fremsat nogen specifikke bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 118-120 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Endelige foranstaltninger
(69)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9 fastslås det, at der bør indføres en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Rusland og Tyrkiet ved den laveste fundne dumpingmargen og skadestærskel, i henhold til reglen om den lavest mulige told, hvilket i alle tilfælde er dumpingmargenen.
(70)
For Ruslands vedkommende blev der som følge af den manglende samarbejdsvilje fra de russiske eksporterende producenters side beregnet en landsdækkende dumpingmargen, jf. betragtning 21-31 i forordningen om midlertidig told, som hermed bekræftes.
(71)
Da samarbejdsniveauet blev anset for relativt lavt for Tyrkiets vedkommende, blev restdumpingmargenen baseret på en fornuftig metode, der førte til en margen, som er højere end den højeste af de individuelle margener for de tre samarbejdsvillige virksomheder, jf. betragtning 49 i forordningen om midlertidig told, som hermed bekræftes.
(72)
På grundlag af ovenstående er den foreslåede told som følger:
Land
Virksomhed
Endelig antidumpingtold (%)
Rusland
Alle virksomheder
23,8
Tyrkiet
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Alle andre virksomheder
16,7
(73)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i de pågældende lande og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser og vil blive omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(74)
Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen (11) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(75)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse rørfittings af jern og stål med oprindelse i Rusland og Tyrkiet, og at der skulle foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»den endelige fremlæggelse«). De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(76)
Efter den endelige fremlæggelse blev der fremsat bemærkninger fra klageren og fra to samarbejdende eksporterende producenter fra Tyrkiet samt fra ÇIB. Både de tyrkiske producenter og ÇIB krævede og er blevet indrømmet høringer.
(77)
Klageren var enig i alle de konklusioner, der var fremlagt. De mundtlige og skriftlige bemærkninger, som de to tyrkiske eksportører og ÇIB fremsatte, var en gentagelse af de bemærkninger, der allerede var blevet fremsat efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner. Det skal bemærkes, at ingen af de interesserede parter anfægtede de underliggende oplysninger.
(78)
En begrundelse for og et svar på klagen om anvendelsen af den asymmetriske metode, herunder nulstilling, til dumpingberegningen er angivet i betragtning 24-31. Der er givet forklaring på anvendelsen af tyrkiske lira til konstateringen af mønstre i eksportpriserne, og den tilhørende påstand er taget op i betragtning 29. Der er givet forklaring på anvendelsen af aritmetiske gennemsnitspriser i stedet for vejede gennemsnitspriser til konstateringen af mønstre i eksportpriserne, og den tilhørende påstand er taget op i betragtning 30. Påstanden om at inkludere fortjenstmargenen på søtransport i eksportpriserne er beskrevet og afvist i betragtning 19. Påstanden om, at en kumulativ vurdering af importen fra Tyrkiet og Rusland ikke er berettiget på grund af forskelle i den geografiske koncentration af det tyrkiske og det russiske salg er beskrevet og afvist i betragtning 43 og 44. Påstanden om, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade, da den øgede sin markedsandel, er beskrevet og afvist i betragtning 48-50.
(79)
Da der efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner ikke blev fremført nogen nye argumenter, der ville ændre udfaldet af vurderingen af sagen, er en ændring af konklusionerne, som beskrevet ovenfor, ikke berettiget.
H. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(80)
I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener, der er konstateret, og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af rørfittings (undtagen støbte fittings, flanger og fittings med gevind) af jern eller stål (undtagen rustfrit stål), med største udvendige diameter på 609,6 mm og derunder, af den art der anvendes til stuksvejsning eller andre formål, med oprindelse i Rusland og Tyrkiet, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 og ex 7307 99 80 (Taric-kode 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 og 7307998098).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Virksomhed
Antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
Rusland
Alle virksomheder
23,8
-
Tyrkiet
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Alle andre virksomheder
16,7
B999
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EU) nr. 699/2012 om importen af visse rørfittings af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Tyrkiet, opkræves endeligt.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. januar 2013.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 78/2013,
annettu 17 päivänä tammikuuta 2013,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Venäjältä ja Turkista peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa sekä kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,
ottaa huomioon ehdotuksen, jonka Euroopan komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Väliaikaiset toimenpiteet
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti 31 päivänä heinäkuuta 2012 asetuksella (EU) N:o 699/2012 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Venäjältä ja Turkista peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa.
(2)
Menettely aloitettiin 1 päivänä marraskuuta 2011 julkaistulla ilmoituksella (3) sen jälkeen, kun teräksisten tyssähitsauksessa käytettävien liitososien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union, jäljempänä ’valituksen tekijät’, oli 20 päivänä syyskuuta 2011 tehnyt valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 40 prosenttia tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien kokonaistuotannosta unionissa.
(3)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2008 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. Myöhempi menettely
(4)
Sen jälkeen kun väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton perusteina olleista olennaisista tosiasioista ja huomioista oli ilmoitettu, jäljempänä ’alustavista päätelmistä ilmoittaminen’, monet intressitahot ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Lisäksi kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.
(5)
Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja analysointia.
3. Otanta
(6)
Koska unionin tuottajia, etuyhteydettömiä tuojia ja vientiä harjoittavia tuottajia koskevasta otannasta ei tehty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 5-11 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
4. Muita kolmansia maita koskevat voimassa olevat toimenpiteet
(7)
On syytä todeta uudelleen, että lopullisia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä on voimassa Malesiasta, Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa sekä toimenpiteiden kiertämisen seurauksena myös Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, Indonesiasta, Sri Lankasta, Filippiineiltä ja Taiwanista lähetettyjen tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa (tietyin poikkeuksin) (4). Edellisessä virkkeessä mainituista maista käytetään jäljempänä nimitystä ’maat, joihin sovelletaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(8)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 17 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana olevana tuotteena ovat raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistetut putkien liitos- ja muut osat (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt osat), joiden suurin ulkoläpimitta on enintään 609,6 mm ja joita käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(9)
Koska tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 17-20 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
C. POLKUMYYNTI
1. Venäjä
1.1 Normaaliarvo
(10)
Eräs venäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että polkumyyntimarginaalien laskemiseen olisi pitänyt käyttää ainoastaan venäläisyrityksiltä saatuja tietoja ja että turkkilaisyritysten tietojen käyttö ei ole oikein. On syytä muistaa, että yksikään venäläinen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, joten Venäjää koskeva normaaliarvo vahvistettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 ja 5 kohdan mukaisesti eli käytettävissä olleiden tietojen perusteella, toisin sanoen niiltä turkkilaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella, jotka käyttävät venäläisiä saumattomia teräsputkia tuotantopanoksena tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa. Sen vuoksi väite hylätään.
(11)
Koska normaaliarvon määrittämisestä ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 22-25 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
1.2 Vientihinta
(12)
Koska vientihinnan määrittämisestä ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 26 ja 27 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
1.3 Vertailu
(13)
Koska vientihinnan ja normaaliarvon välisestä vertailusta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 28 ja 29 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
1.4 Polkumyyntimarginaali
(14)
Eräs venäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että 23,8 prosentin väliaikainen polkumyyntitulli ei ole perusteltu, kun otetaan huomioon, että kyseinen yritys vie unioniin ainoastaan teräksisiä kulmakappaleita ja niitäkin hyvin pieniä määriä. Teräksiset kulmakappaleet sisältyvät kuitenkin tämän tutkimuksen kohteena oleviin tuotteisiin, mitä yksikään intressitaho ei ole kiistänyt. Lisäksi perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa ja 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu, unioniin tuonnin vähäpätöisyyttä koskeva peruste voidaan ottaa huomioon ainoastaan koko maan osalta, ei kunkin yrityksen osalta erikseen. Sen vuoksi väite hylätään.
(15)
Toinen venäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, ettei se ollut harjoittanut polkumyyntiä, mistä oli osoituksena se, että se oli useita kertoja hävinnyt kulmakappaleiden ja taipeiden toimittamista koskevia tarjouskilpailuja unionin kilpaileville yrityksille. Kuten edellä on mainittu, on syytä muistaa, että yksikään venäläinen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut tässä tutkimuksessa yhteistyössä, minkä vuoksi Venäjää koskevat polkumyyntilaskelmat tehtiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 ja 5 kohdan mukaisesti. Vaikka väitettä tarkasteltaisiin, on huomattava, että tarjouskilpailujen häviäminen unionissa toimiville kilpailijoille ei ole ristiriidassa kyseisen venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta todetun polkumyynnin kanssa. Sen vuoksi väite hylätään.
(16)
Koska polkumyyntimarginaalin laskemisesta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 30 ja 31 kappaleen päätelmät vahvistetaan.
(17)
Lopullisesti vahvistettu koko maata koskeva polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on seuraava:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Kaikki yritykset
23,8 %
2. Turkki
2.1 Normaaliarvo
(18)
Koska normaaliarvon määrittämisestä ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 32-40 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
2.2 Vientihinta
(19)
Eräs vientiä harjoittava tuottaja väitti, että merirahdin osalta saatu voittomarginaali eli kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan laivayhtiölle maksamien rahtikulujen ja sen asiakkailtansa veloittamien rahtikulujen välinen erotus olisi sisällytettävä vientihintaan. Perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti vientihinta on kuitenkin hinta, joka tuotteesta tosiasiallisesti maksetaan tai tulee maksettavaksi, kun tuote myydään vietäväksi viejämaasta unioniin. Tuotteen kuljetuksesta asiakkaalle saatavaa voittomarginaalia ei voida pitää osana itse tuotteen vientihintaa. Sen vuoksi väite hylätään.
(20)
Koska vientihinnan määrittämisestä ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 41-43 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
2.3 Vertailu
(21)
Turkin terästeollisuuden vientiyhdistys (ÇIB) väitti, että saumattomien ja hitsattujen putkien liitos- ja muiden osien välisiä huomattavia hintaeroja ei ole otettu asianmukaisesti huomioon vientihinnan ja normaaliarvon välisessä vertailussa. Kaikki yhteistyössä toimineet yritykset toimittivat kuitenkin tiedot saumattomien ja hitsattujen osien myynnistä liiketoimikohtaisesti. Näitä tietoja on käytetty nimenomaan vientihinnan ja normaaliarvon välistä vertailua varten. Toisin sanoen saumattomia osia on verrattu vain saumattomiin osiin ja hitsattuja osia vain hitsattuihin osiin. Sen vuoksi väite hylätään.
(22)
Koska muita vertailua koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 44 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2.4 Polkumyyntimarginaalit
a) Tutkimuksen kohteena olleiden yritysten polkumyyntimarginaali
(23)
Muistutettakoon, että yhdelle kolmesta yhteistyössä toimineesta vientiä harjoittavasta tuottajasta alustavasti vahvistettu yksilöllinen polkumyyntimarginaali määritettiin vertailemalla normaaliarvon painotettua keskiarvoa ja tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen painotettua keskiarvoa yrityksen unioniin suuntautuvassa viennissä. Koska kyseisen yrityksen polkumyyntimarginaalin määrittämisestä ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 46 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
(24)
Kahden muun yhteistyössä toimineen yrityksen osalta polkumyyntilaskelmat osoittivat, että ne harjoittivat kohdennettua polkumyyntiä tiettyinä ajanjaksoina sekä tiettyjen asiakkaiden ja alueiden osalta. Näiden yritysten vientihinnat noudattivat selkeää rakennetta, jossa eri ostajien, alueiden ja ajanjaksojen välillä oli merkittäviä hintaeroja (enimmillään 30 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen samanlaisten mallien osalta). Lisäksi perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan ensimmäisen virkkeen alkuosassa säädettyyn menetelmään eli normaaliarvon painotetun keskiarvon ja vientihintojen painotetun keskiarvon väliseen vertailuun perustuva polkumyyntilaskelma ei kuvastanut kyseisten kahden tuottajan harjoittaman polkumyynnin tosiasiallista laajuutta, kuten tämän asetuksen 27 kappaleesta käy ilmi. Polkumyyntimarginaalia ei voitu vahvistaa myöskään yksittäisten normaaliarvojen ja unioniin suuntautuvan viennin yksittäisten hintojen välisellä vertailulla kunkin liiketapahtuman osalta perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan ensimmäisen virkkeen loppuosan mukaisesti, koska normaaliarvoa varten ei ollut riittävästi vientitapahtumia vastaavia kotimaisia liiketapahtumia, kuten 28 kappaleessa osoitetaan.
(25)
Tästä syystä kyseisten kahden yrityksen tapauksessa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotettuun keskiarvoon perustuvaa normaaliarvoa kaikkien unioniin suuntautuneiden yksittäisten vientitapahtumien hintoihin, jotta yritysten harjoittaman polkumyynnin kokonaismäärä kävisi ilmi laskelmasta. Koska tällainen vertailumenetelmä muodostaa poikkeuksen perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädettyihin kahteen ensimmäiseen menetelmään nähden, komissio tarkasti huolellisesti, täyttyivätkö menetelmän käyttämisedellytykset selkeästi tässä tapauksessa. Yksityiskohtaisista polkumyyntilaskelmista, määritetyt vientihinnan rakenteet mukaan lukien, on tuotu esiin. Yksikään turkkilaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei kiistänyt laskelmien perustana olevia tietoja.
(26)
Sekä yhteistyössä toimineet yritykset, ÇIB että Turkin hallitus väittivät kuitenkin, että mainittujen kahden turkkilaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta määritettyä kohdennettua polkumyyntiä koskevat selitykset olivat riittämättömät ja että vientihinnoissa mahdollisesti havaittava rakenne oli tahaton. Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kuulemisessa, jota kyseiset kaksi turkkilaista viejää olivat pyytäneet, annettiin näille kahdelle yritykselle yksityiskohtaiset selitykset kohdennetun polkumyynnin määrittämisestä ja sen pohjana olevista polkumyyntilaskelmista. Komissio myös selvensi, että vaikka yritysten käytännöt olisivat olleet tahattomia (5), niistä aiheutui kohdennettua polkumyyntiä. On huomattava, että perusasetuksessa ei vaadita tutkimuksen suorittavaa viranomaista erittelemään tutkimuksen kohteena olevan polkumyynnin mahdollisia syitä, kuten valuuttakurssien vaihteluja, eri alueiden toisistaan poikkeavaa hinnoittelupolitiikkaa jne. Riittää, että vientihinnoissa vahvistetaan esiintyvän rakenteita, joiden mukaisesti hinnat vaihtelevat merkittävästi eri ostajien, alueiden tai ajanjaksojen välillä (6). Kuulemisen jälkeen kummallekin yritykselle toimitettiin lisäksi yrityskohtaiset selitykset. Lisäksi Turkin pysyvälle edustustolle unionissa on lähetetty verbaalinootti, jossa selvitetään kohdennetun polkumyynnin määrittäminen ja polkumyyntimarginaalin laskennassa sovellettu menetelmä. ÇIB:n pyytämässä toisessa kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kuulemisessa annettiin lisäksi ÇIB:lle yksityiskohtaiset selitykset kohdennetun polkumyynnin määrittämisestä ja sen pohjana olevista polkumyyntilaskelmista.
(27)
Tutkimus vahvisti kyseisten kahden vientiä harjoittavan tuottajan osalta kolme selkeää rakennetta vientihinnoissa, jotka kattavat valtaosan niiden unioniin suuntautuvasta vientimyynnistä: vientihinnoissa oli huomattavia eroja eri ostajien, alueiden ja ajanjaksojen välillä, kuten osapuolille toimitetut päätelmien perustana olevat tiedot osoittivat. Tämä oli tähän asiaan liittyvien poikkeuksellisten olosuhteiden perusteellisen tutkimuksen tulos, jonka perusteella katsottiin tarpeelliseksi käyttää kohdennettuun polkumyyntiin sovellettavaa menetelmää. Vientihinnoissa oli todettu esiintyvän huomattavia eroja, ja yksikin näistä kolmesta vientihintarakenteesta olisi riittävä syy käyttää painotettua keskiarvoa kaikkien yksittäisten vientitapahtumien vertailuun perustuvaan menetelmään, joten tämä vertailumenetelmä katsottiin asianmukaiseksi tässä nimenomaisessa tapauksessa. Lisäksi kummankin yrityksen osalta normaaliarvon painotetun keskiarvon ja tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan viennin hintojen painotetun keskiarvon välisellä vertailulla (ensimmäinen symmetrinen menetelmä) vahvistettu polkumyynnin kokonaismäärä poikkeaa huomattavasti painotettuun keskiarvoon perustuvan normaaliarvon ja kaikkien unioniin suuntautuvien yksittäisten vientitapahtumien hintojen välisellä vertailulla (epäsymmetrinen menetelmä) vahvistetusta polkumyynnin määrästä, kuten osapuolille toimitetut päätelmien perustana olevat tiedot osoittavat. Näin ollen voidaan päätellä, että ensimmäisen symmetrisen menetelmän käyttäminen johtaisi siihen, että tiettynä ajanjaksona, tietyillä alueilla ja tiettyjen asiakkaiden osalta harjoitettu kohdennettu polkumyynti jäisi epäasianmukaisesti piiloon. Toisin sanoen ensimmäisellä symmetrisellä menetelmällä vahvistettu polkumyyntimarginaali ei vastaisi kyseisten kahden yrityksen harjoittaman polkumyynnin koko laajuutta.
(28)
Polkumyyntimarginaalia ei voitu vahvistaa myöskään vertaamalla yksittäisiä normaaliarvoja unioniin suuntautuvan viennin yksittäisiin hintoihin kunkin liiketapahtuman osalta perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan ensimmäisen virkkeen loppuosan mukaisesti (toinen symmetrinen menetelmä). Tuossa menetelmässä määritetään yksittäiset kotimaiset liiketapahtumat, jotka ovat verrattavissa yksittäisiin vientitapahtumiin, ja otetaan huomioon esimerkiksi myyntimäärän ja liiketapahtuman päivämäärän kaltaisia tekijöitä. Koska normaaliarvoa varten ei ollut riittävästi vientitapahtumia vastaavia kotimaisia liiketapahtumia, polkumyyntimarginaalia ei ollut mahdollista vahvistaa toisen symmetrisen menetelmän pohjalta. Koska vientihintojen rakenne, jossa hinnat vaihtelivat huomattavasti eri ostajien, alueiden tai ajanjaksojen välillä, oli vahvistunut ja koska kumpikaan symmetrinen menetelmä ei toisi esille polkumyynnin koko laajuutta, on 2 artiklan 11 kohdan toisen virkkeen mukaisesti päätetty vahvistaa polkumyyntimarginaali epäsymmetrisen menetelmän pohjalta.
(29)
Kumpikin yhteistyössä toiminut yritys ja ÇIB väittivät, että vientihintoja ei ollut perusteltua verrata Turkin liiroiksi muunnettuina, koska myynti unioniin oli tapahtunut euroina ja Turkin liiraa käytetään ainoastaan kirjanpitosyistä. Euron ja Turkin liiran välisen valuutanvaihtokurssin vaihtelun väitettiin vaikuttaneen merkittävästi hintojen määrittämiseen, mikä väistämättä vaikuttaisi eri ajanjaksojen vientihintojen vertailun tuloksiin perusteettomasti. Komission vakiintuneena käytäntönä on kuitenkin käyttää vientihintojen vertailussa ja polkumyyntimarginaalien laskennassa yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien viejämaassa käyttämää kirjanpitovaluuttaa. On syytä todeta, että normaaliarvon pohjana käytetyt kustannukset ja kotimaan hinnat ilmoitetaan Turkin liiroina. Siitä syystä vientihintojen ja normaaliarvon välinen vertailu tehdään tuossa valuutassa. Näin ollen ainoa järkevä vientihintojen rakenteen vahvistamista koskeva lähestymistapa samojen polkumyyntilaskelmien yhteydessä on käyttää edellä mainittuja, Turkin liiroina ilmoitettuja vientihintoja. Kuten edellä jo todetaan, perusasetuksessa ei myöskään vaadita kohdennetun polkumyynnin mahdollisten syiden, kuten valuuttakurssivaihtelujen, analysointia (7). Sen vuoksi väite hylätään.
(30)
Molemmat yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että vientihintojen rakenteen vahvistamiseksi olisi otettava huomioon pikemminkin vertailukelpoisten tuotelajien painotetut keskihinnat kuin aritmeettiset keskihinnat. Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa viitataan kuitenkin vientihintojen rakenteeseen eikä vientihintojen painotetun keskiarvon tai viennin arvon rakenteeseen. Vientihintojen painotetun keskiarvon käyttö vääristäisi analyysiä, koska silloin otettaisiin huomioon viennin määrä pelkkien vientihintojen sijasta. Vientihintojen rakenne, jossa on huomattavia eroja eri ostajien, alueiden ja ajanjaksojen välillä, voidaan joka tapauksessa vahvistaa myös silloin, kun käytetään painotettuja keskihintoja aritmeettisten keskivientihintojen sijasta. Kaksi osapuolta kiisti vientihinnoissa mahdollisesti esiintyvien rakenne-erojen merkityksen siinä tapauksessa, että käytetään painotettuja keskiarvoja. On todettava, että nämä osapuolet eivät kiistä tosiasioita koskevia havaintoja, jotka on tehty aritmeettisen keskiarvon perusteella; kuten edellä on selitetty, kyseinen menetelmä on tarkoituksenmukainen. Sen vuoksi väite hylätään.
(31)
ÇIB väitti, että nollaamisen soveltaminen ei ole perusteltua ja viittasi WTO:n riitojenratkaisuelimen raporttiin (8), jäljempänä ’vuodevaatteita koskeva raportti’, jossa nollaamiskäytännön todettiin olevan ristiriidassa WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen kanssa. Unionin yleinen tuomioistuin (9) on kuitenkin vahvistanut, että vuodevaatteita koskevan raportin päätelmiä ei voida soveltaa kohdennetun polkumyynnin tapauksessa. Vuodevaatteita koskevassa raportissa onkin kyse ainoastaan nollaamistekniikasta ensimmäisen symmetrisen menetelmän yhteydessä, eikä sen voida katsoa koskevan tuota tekniikkaa silloin, kun sitä käytetään epäsymmetrisen menetelmän yhteydessä. Vaikka nollaamistekniikan käyttö voisikin olla - kuten WTO:n riitojenratkaisuelin on todennut - vuoden 1994 polkumyyntisäännöstön 2.4.2 artiklan vastaista ja epätasapuolista ensimmäisen symmetrisen menetelmän yhteydessä ja erityisesti silloin, kun vientihinnoissa ei ole mitään tiettyä rakennetta, sen käyttö ei näin ollen ole kyseisen säännön tai perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan vastaista eikä mainitun asetuksen 2 artiklan 10 kohdassa tarkoitetulla tavalla epätasapuolista epäsymmetrisen menetelmän yhteydessä silloin, kun kyseisen menetelmän kaksi käyttöedellytystä täyttyvät. Lisäksi nollaamistekniikka on osoittautunut matemaattisesti välttämättömäksi, jotta epäsymmetrisellä menetelmällä saataisiin eri tulokset kuin ensimmäisellä symmetrisellä menetelmällä. Jos tuota vähennystä ei tehdä, epäsymmetrinen menetelmä antaa aina saman tuloksen kuin ensimmäinen symmetrinen menetelmä. Sen vuoksi väite hylätään.
(32)
ÇIB väitti myös, että nollaamisen käyttö johtaa alhaisemman tullin säännön rikkomiseen. Väitteen mukaan polkumyyntimarginaalit on käytetyn nollaamistekniikan vuoksi laskettu suuremmiksi kuin olisi pitänyt.
(33)
Nollaamisen käyttö epäsymmetrisessä menetelmässä ei kuitenkaan sulje pois alhaisemman tullin säännön soveltamista. Kaikkien kolmen yhteistyössä toimineen yrityksen polkumyyntimarginaaleja - käytetystä menetelmästä riippumatta - on verrattu yritysten vahingon korjaaviin tasoihin sen varmistamiseksi, että niistä alempi määrittelee tullin. Sen vuoksi väite hylätään.
(34)
Koska tutkimuksen kohteena olleiden yritysten polkumyyntimarginaaleista ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 47 ja 48 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
b) Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntimarginaali
(35)
Koska yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntimarginaalista ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
(36)
Lopullisesti vahvistetut koko maata koskevat polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Kaikki muut yritykset
16,7 %
D. VAHINKO
1. Unionin tuotanto, unionin tuotannonala ja kulutus
(37)
Koska unionin tuotantoa, unionin tuotannonalaa ja kulutusta koskevia huomautuksia ei ole tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 51-54 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Tuonti asianomaisista maista
2.1 Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi
(38)
Alustavista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen ÇIB väitti, että asianomaisista kahdesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kumulatiivinen arviointi ei ole oikeutettua. Periaatteessa se toisti turkkilaisten vientiä harjoittavien tuottajien menettelyn aloittamisen jälkeen esittämät näkemykset väittämällä, että Venäjältä ja Turkista tulevan tuonnin määrät ja hinnat ovat kehittyneet eri tavalla.
(39)
Tältä osin todetaan uudelleen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 59 kappaleen mukaisesti, että tutkimuksessa vahvistettiin Turkista tulevan tuonnin pysyneen määrältään suhteellisen vakaana, kun taas Venäjältä tuleva tuonti on absoluuttisesti mitattuna kasvussa. Kummastakin maasta tulevan tuonnin markkinaosuus on kuitenkin kasvanut, kun otetaan huomioon kysynnän supistuminen tarkastelujakson aikana.
(40)
Samaan aikaan niiden hinnoittelussa ei näy merkittäviä eroja: Venäjän keskihinnat ovat hieman alhaisempia mutta hyvin lähellä Turkin keskihintoja. Tältä osin toistettakoon, että tutkimus vahvisti molempien maiden yritysten harjoittaneen merkittävää, jopa 30 prosentin alihinnoittelua (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 65 kappale). Näin ollen väite hylätään.
(41)
ÇIB väitti vielä, että Turkista tuleva tuonti olisi katsottava merkitykseltään vähäiseksi, ja huomautti, että aikaisemmassa tapauksessa, joka koski samanlaista tuotetta (Kiinan kansantasavallasta, Kroatiasta, Slovakiasta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin olevia raudasta tai teräksestä valmistettuja putkien liitososia (10)), katsottiin Slovakiasta ja Taiwanista tuleva tuonti vähämerkityksiseksi (vaikka se oli yli vähimmäistason raja-arvon) eikä sitä siksi kumuloitu muista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin kanssa.
(42)
On huomattava, että Kiinan kansantasavallasta, Kroatiasta, Slovakiasta, Taiwanista ja Thaimaasta tulevan putkien liitososien tuonnin osalta Slovakiasta ja Taiwanista tulevan tuonnin tosiaan todettiin tapahtuneen polkumyynnillä, ja vaikka sen määrä ylitti raja-arvon - joka on yksi prosentti markkinaosuudesta -, sitä ei kumuloitu muun polkumyyntituonnin kanssa. Tuossa tapauksessa tilanne oli kuitenkin hyvin erilainen kuin nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa, sillä Slovakiasta ja Taiwanista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus oli jyrkässä laskussa eikä sitä pidetty merkittävänä muista asianomaisista maista tuleviin tuontimääriin verrattuna, joten sen ei katsottu aiheuttavan vahinkoa. Nyt käsiteltävässä tapauksessa sen sijaan sekä Turkista että Venäjältä peräisin oleva tuonti kasvattaa markkinaosuuttaan, ja ne ovat määrältään verrattavissa toisiinsa. Näin ollen väite hylätään.
(43)
Lisäksi ÇIB väitti, että Turkista ja Venäjältä tuleva tuonti ei ole samanlaista kilpailuolosuhteiden suhteen, koska ”myynnin maantieteellisessä keskittymisessä on eroja” Yhdistyksen toimittamien tilastojen mukaan Turkki keskitti tutkimusajanjaksolla yli 70 prosenttia myynnistään Espanjaan, Ranskaan, Italiaan ja Puolaan, kun taas Venäjän myynti keskittyi lähes kokonaan Tšekkiin ja Saksaan.
(44)
Tältä osin on huomattava, että eroja myynnin maantieteellisessä keskittymisessä ei voida pitää osoituksena erilaisista kilpailuolosuhteista. Koska unioni muodostaa yhteismarkkina-alueen, tuontituotteiden saapumispaikka ei ole ratkaiseva sen kannalta, miten kyseiset tuotteet pärjäävät kilpaillessaan keskenään tai samankaltaisen tuotteen kanssa. Kilpailuolosuhteista on syytä todeta jälleen, että tuonti Venäjältä ja Turkista on samanlaista hinnaltaan, ja kummankin todettiin alittavan unionin hinnat, ja että niiden myyntikanavat ovat samanlaiset. Näin ollen väite hylätään.
(45)
Koska muita huomautuksia asianomaisista maista tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kumulatiivisesta arvioinnista ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 55-60 kappale vahvistetaan.
2.2 Tarkasteltavana olevan polkumyyntituonnin määrä, markkinaosuus, tuontihinnat ja hintojen alittavuus
(46)
Koska tarkasteltavana olevan polkumyyntituonnin määrästä, markkinaosuudesta, tuontihinnoista ja hintojen alittavuudesta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 61-65 kappaleen sisältö vahvistetaan.
(47)
Todettakoon vielä uudelleen, että asianomaisista maista polkumyynnillä tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat jopa noin 30 prosentilla.
3. Unionin tuotannonalan tilanne
(48)
Alustavista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen ÇIB ja Turkin hallitus väittivät, että koska unionin tuotannonala kasvatti markkinaosuuttaan noin 3 prosentilla vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, komission olisi pitänyt päätellä, että unionin tuotannonala ei kärsinyt merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla.
(49)
Ensinnäkin on huomattava, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa (ks. esimerkiksi mainitun asetuksen johdanto-osan 72, 86 tai 91 kappale) todetaan selkeästi unionin tuotannonalan markkinaosuuden hieman kasvaneen. Toiseksi on huomattava väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 72 kappaleen selvennys siitä, että markkinaosuuden kasvu johtuu siitä, että unionin tuottajien myyntimäärät laskivat hieman vähemmän kuin kulutus tarkastelujaksolla.
(50)
Lisäksi markkinaosuus on jäljempänä mainitun varastojen supistumisen ohessa ainoa vahinkoindikaattori, joka osoittaa myönteistä kehitystä tarkastelujakson aikana. Näin ollen väite hylätään.
(51)
Turkin hallitus väitti myös, että otokseen kuuluneiden unionin tuottajien loppuvarastojen supistuminen osoittaa unionin tuotannonalan olleen tilanteessa, jossa se ei kärsinyt vahinkoa.
(52)
Huomattakoon, että otokseen kuuluneiden unionin tuottajien loppuvarastot todellakin pienenivät 18 prosentilla vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 79 kappaleessa todetaan.
(53)
Samalla on tunnustettava, että varastojen supistumista voitaisiin pitää myönteisenä merkkinä, mutta vain tilanteessa, jossa myynti kasvaisi nopeammin kuin tuotanto. Näin ei kuitenkaan ole tässä tutkimuksessa. Päinvastoin, varastojen supistuminen on tässä tapauksessa vain osoitus siitä, että tuotantomäärät pienenivät myyntiä nopeammin. Tällaisessa tilanteessa varastojen supistumista ei voida pitää myönteisenä kehityksenä. Näin ollen väite hylätään.
(54)
Koska muita väitteitä tai huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 66-88 kappaleen päätelmät sekä se, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
E. SYY-YHTEYS
1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(55)
Koska asiaan liittyviä huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 90-93 kappale vahvistetaan.
2. Muiden tekijöiden vaikutus
(56)
Alustavista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen ÇIB ja Turkin hallitus väittivät, että unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon todellinen syy olisi muista kolmansista maista ja varsinkin maista, joihin sovelletaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, tuleva alhaisilla hinnoilla tapahtuva tuonti.
(57)
Tähän liittyen on huomattava, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 96 kappaleessa jo todetaan, että tuonti unionin markkinoille jatkui edelleen niistä kahdeksasta maasta, joihin sovelletaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, vaikka näiden maiden markkinaosuus laski 21 prosentista 17 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämän tuonnin keskihinnat ovat yleisesti ottaen alhaisempia kuin tämän tarkastelun kohteena olevista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin hinnat. Vaikka sovellettava polkumyyntitulli otettaisiinkin huomioon, kyseisen tuonnin hinnat ovat silti alhaiset ja vastaavat Venäjältä ja Turkista tulevan tuonnin hintoja ja alittavat unionin tuottajien keskihinnat.
(58)
On kuitenkin huomattava, että maista, joihin sovelletaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, niin kuin kaikista kolmansista maista, on saatavissa vain vähän tilastotietoja ja keskihintoja, joten vahvistettu hintaero ei välttämättä ole ratkaiseva ja voi johtua erilaisesta tuotejakaumasta. Lisäksi tuonti maista, joihin sovelletaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, on selvästi vähenemässä. Näin ollen päätellään, että se ei poista unionin tuotannonalan kärsimän vahingon ja Venäjältä ja Turkista polkumyynnillä tapahtuvan lisääntyvän tuonnin välistä syy-yhteyttä.
(59)
Tarkastelujakson aikana muista kolmansista maista tapahtuneen tuonnin markkinaosuus laski 7 prosentista 6 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, kun taas Venäjältä ja Turkista tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi. Tuon tuonnin keskihinnat olivat yleensä korkeampia kuin tarkastelun kohteena olevista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin hinnat ja lähempänä unionin tuottajien keskihintoja, joten niiden ei katsota poistavan syy-yhteyttä unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Turkista ja Venäjältä polkumyynnillä tulevan lisääntyvän tuonnin väliltä. Näin ollen väite hylätään, ja alustava päätelmä, jonka mukaan kolmansista maista tuleva tuonti ei poista syy-yhteyttä, vahvistetaan.
(60)
Turkin hallitus väitti vielä, että unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimä vahinko olisi aiheutunut tuotantokustannusten kasvamisesta, joka johtui kysynnän supistumisesta.
(61)
Tältä osin on huomattava, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 101 kappaleessa todetaan, että vuosien 2008-2009 rahoitus- ja talouskriisi on hyvin todennäköisesti syy putkien liitososien kulutuksen vähenemiseen. Kulutus putosi yli 40 prosenttia vuosien 2008 ja 2009 välillä ja pysyi yhtä alhaisella tasolla koko tarkastelujakson loppuajan (lukuun ottamatta pientä kasvua tutkimusajanjaksolla). Koska kiinteiden kustannusten osuus unionin tuottajien valmistuskustannuksista on jopa 40 prosenttia, kysynnän, myynnin ja tuotannon väheneminen johtaa huomattavasti korkeampiin yksikkökohtaisiin valmistuskustannuksiin. Tämä on luonnollisesti vaikuttanut merkittävästi unionin tuotannonalan kannattavuuteen.
(62)
Korkeammilla yksikkökohtaisilla valmistuskustannuksilla olevaa kielteistä vaikutusta pahensi selvästi samanaikainen unionin tuotannonalan hintojen putoaminen, kun huomattavasti niitä alemmilla hinnoilla tapahtuva Turkista ja Venäjältä tuleva polkumyyntituonti aiheutti ankaraa hintapainetta. Tavanomaisessa markkinatilanteessa unionin tuotannonalan pitäisi pystyä minimoimaan yksikkökohtaisten valmistuskustannusten nousun vaikutukset pitämällä hinnat vähintään tavanomaisella tasolla, mikä ei selvästikään ollut mahdollista tilanteessa, jossa asianomaisista maista tuleva keinotekoisen halpa polkumyyntituonti aiheutti hintapainetta.
(63)
Näin ollen väite hylätään, ja päätellään lopullisesti, että kysynnän supistumisen aiheuttamat mahdolliset kielteiset vaikutukset eivät riitä poistamaan unionin tuotannonalan kärsimän vahingon ja Venäjältä ja Turkista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin välistä syy-yhteyttä.
(64)
Koska muita väitteitä tai huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 94-106 kappale, mukaan luettuna päätelmä, jonka mukaan asianomaisista maista tuleva polkumyynnillä tapahtuva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
F. UNIONIN ETU
(65)
Alustavista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen ÇIB väitti, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi tilanteeseen, jossa valituksen tekijänä oleva ERNE Fittings saisi monopolia muistuttavan aseman unionin markkinoilla.
(66)
Tässä yhteydessä on huomattava, että ERNE on vain toinen valituksen tekijöistä ja että toinen valituksen tekijä - INTERFIT - on kooltaan ERNEä vastaava. Lisäksi otokseen valittuja unionin tuottajia koskevissa väliaikaista tullia koskevan asetuksen tiedoissa oli mukana myös kolmas unionin tuottaja eli Virgilio CENA & Figli. Unionissa on niiden lisäksi merkittävä määrä pienempiä yrityksiä, jotka tuottavat ja myyvät tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta, ja tuontia on merkittävästi myös muista lähteistä. Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että ERNEn asema ei ole vaarassa monopolisoitua.
(67)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 107-117 kappale, mukaan luettuna päätelmä, jonka mukaan ei ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä asianomaisista maista peräisin olevassa polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa.
G. LOPULLISET TOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(68)
Koska asiaan liittyviä huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 118-120 kappaleen sisältö vahvistetaan.
2. Lopulliset toimenpiteet
(69)
Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että Venäjältä ja Turkista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat lopulliset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 9 artiklan mukaisesti käyttöön todetuista polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alimman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti; kaikissa tapauksissa polkumyyntimarginaali on alhaisempi.
(70)
Koska yksikään venäläinen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, Venäjälle laskettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21-31 kappaleessa selostetun mukaisesti koko maata koskeva polkumyyntimarginaali, joka nyt vahvistetaan.
(71)
Turkin osalta yhteistyöhön osallistumisen astetta pidettiin suhteellisen alhaisena, joten jäännöspolkumyyntimarginaali määritettiin käyttämällä hyväksyttävää menetelmää, jonka pohjalta saatiin marginaali, joka on korkeampi kuin yhdellekään kolmesta yhteistyössä toimineesta yrityksestä määritetty yksilöllinen marginaali, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49 kappaleessa selostetaan, ja tuo jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistetaan.
(72)
Edellä esitetyn perusteella ehdotetut tullit ovat seuraavat:
Maa
Yritys
Lopullinen polkumyyntitulli (%)
Venäjä
Kaikki yritykset
23,8
Turkki
RSA
9,6
Sardogan
2,9
Unifit
12,1
Kaikki muut yritykset
16,7
(73)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat näiden yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisista maista peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (vaikka kyseessä olisi erikseen mainittuun yritykseen etuyhteydessä oleva yritys), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(74)
Kaikki yksilöllisen polkumyyntitullin soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (11), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(75)
Osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa tiettyjen Venäjältä ja Turkista peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista, jäljempänä ’lopullisista päätelmistä ilmoittaminen’. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia.
(76)
Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen saatiin huomautuksia valituksen tekijältä sekä kahdelta yhteistyössä toimineelta turkkilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja ÇIB:ltä. Sekä turkkilaiset tuottajat että ÇIB pyysivät kuulemista, jotka niille myös järjestettiin.
(77)
Valituksen tekijä hyväksyi kaikki ilmoitetut päätelmät. Kahden turkkilaisviejän ja ÇIB:n suullisesti ja kirjallisesti esittämissä näkökannoissa toistettiin jo alustavista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen tehdyt huomautukset. On huomattava, että yksikään asianomainen osapuoli ei kiistänyt päätelmien perustana olevia tietoja.
(78)
Perustelut epäsymmetrisen menetelmän ja nollaamistekniikan soveltamiselle polkumyyntilaskelmissa ja vastaus niiden käyttöön liittyvään väitteeseen esitetään edellä olevassa johdanto-osan 24-33 kappaleessa. Turkin liiran käyttö vientihintarakenteiden vahvistamisessa selitetään ja siihen liittyvää väitettä käsitellään edellä olevassa 29 kappaleessa. Aritmeettisten keskihintojen käyttö painotettujen keskihintojen sijasta vientihintarakenteiden vahvistamisessa selitetään ja siihen liittyvää väitettä käsitellään edellä olevassa 30 kappaleessa. Väite, jonka mukaan merirahdista saatu voittomarginaali pitäisi sisällyttää vientihintaan, selostetaan ja hylätään edellä olevassa 19 kappaleessa. Väite, jonka mukaan Turkista ja Venäjältä tulevan tuonnin kumulatiivinen arviointi ei ole perusteltua, koska Turkin ja Venäjän myynnin maantieteellisessä keskittymisessä on eroja, selostetaan ja hylätään edellä olevassa 43 ja 44 kappaleessa. Väite siitä, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut vahinkoa, koska sen markkinaosuus kasvoi, käsitellään ja hylätään edellä olevassa 48-50 kappaleessa.
(79)
Koska lopullisista päätelmistä ilmoittamisen perusteella ei esitetty huomautuksia, jotka vaikuttaisivat arvioinnin tulokseen, edellä esitettyjen päätelmien muuttamiseen ei ole aihetta.
H. VÄLIAIKAISEN TULLIN LOPULLINEN KANTAMINEN
(80)
Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat huomattavat ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevalla asetuksella käyttöön otettujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät käyttöön otettavan lopullisen tullin suuruisena,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan sellaisten Venäjältä ja Turkista peräisin olevien, raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt osat) tuontiin, joiden suurin ulkoläpimitta on enintään 609,6 millimetriä ja joita käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (TARIC-koodit 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098).
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Maa
Yritys
Polkumyyntitulli (%)
Taric-lisäkoodi
Venäjä
Kaikki yritykset
23,8
-
Turkki
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9
B296
UNIFIT BORU BAĞLANTI ELEM. END. MAM. SAN. VE TİC. AȘ, Tuzla, Istanbul
12,1
B297
Kaikki muut yritykset
16,7
B999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Kannetaan lopullisesti tiettyjen Venäjältä ja Turkista peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa asetuksella (EU) N:o 699/2012 käyttöön otettujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 17 päivänä tammikuuta 2013.