RÅDETS AFGØRELSE 2014/75/FUSP
af 10. februar 2014
om Den Europæiske Unions Institut for Sikkerhedsstudier
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 28 og artikel 31, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Rådet vedtog den 20. juli 2001 fælles aktion 2001/554/FUSP (1).
(2)
Den Europæiske Unions Institut for Sikkerhedsstudier (»instituttet«) bør bistå Den Europæiske Union og dens medlemsstater med gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), herunder den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) samt andre foranstaltninger vedrørende Unionens eksterne forbindelser, under politisk tilsyn af Rådet og den operationelle ledelse af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR).
(3)
Instituttet bør have status som juridisk person og arbejde i fuld intellektuel uafhængighed, uden at dette berører Rådets og HR's ansvar.
(4)
Den 20. september 2011 forelagde HR i medfør af artikel 19 i fælles aktion 2001/554/FUSP en rapport for Rådet om en revision af, hvordan Instituttet fungerer. Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) noterede sig rapporten og henstillede den 1. februar 2012 til Rådet, at det ændrer fælles aktion 2001/554/FUSP.
(5)
Det er af hensyn til den juridiske klarhed hensigtsmæssigt at konsolidere tidligere ændringer og de yderligere foreslåede ændringer i én ny afgørelse og at ophæve fælles aktion 2001/554/FUSP -
VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Kontinuitet og placering
1. Den Europæiske Unions Institut for Sikkerhedsstudier, som blev oprettet ved fælles aktion 2001/554/FUSP (»instituttet«), fortsætter sine aktiviteter i overensstemmelse med denne afgørelse.
2. Alle eksisterende rettigheder og forpligtelser og alle regler, der er vedtaget inden for rammerne af fælles aktion 2001/554/FUSP, forbliver uberørt. Navnlig forbliver alle eksisterende ansættelseskontrakter gyldige, og alle rettigheder, der følger heraf, fortsætter med at eksistere.
3. Instituttet har hjemsted i Paris. For at lette tilrettelæggelsen af aktiviteter i Bruxelles skal instituttet have et forbindelseskontor i Bruxelles. Instituttets organisation skal være fleksibel med særlig vægt på kvalitet og effektivitet, herunder vedrørende personaleniveau.
Artikel 2
Mission og opgaver
1. Instituttet bidrager i tæt samarbejde med medlemsstaterne til udviklingen af EU's strategiske tænkning med hensyn til den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP), herunder konfliktforebyggelse og fredsopbygning, samt andre foranstaltninger vedrørende Unionens optræden udadtil med henblik på at styrke EU's kapacitet til analyse, fremsynethed og netværksdannelse i forbindelserne udadtil.
2. Instituttets aktiviteter fokuserer på politikorienteret analyse, information, formidling og debat, på tilrettelæggelsen af netværksarrangementer og workshops og på indsamling af relevant dokumentation til Unionens og medlemsstaternes tjenestemænd og eksperter.
3. Instituttet fremmer også kontakter med akademiske kredse, tænketanke og relevante civilsamfundsaktører fra hele det europæiske kontinent, på tværs af Atlanterhavet og fra det bredere internationale samfund og fungerer som grænseflade mellem EU-institutionerne og eksterne eksperter, herunder aktører på sikkerhedsområdet.
Artikel 3
Politisk tilsyn og operationel ledelse
1. Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité (PSC) fører under Rådets ansvar politisk tilsyn med instituttets aktiviteter. Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR) forestår i overensstemmelse med HR's ansvar for FUSP, navnlig FSFP, den operationelle ledelse af instituttet.
2. Dette politiske tilsyn og denne operationelle ledelse udføres, uden at det berører den intellektuelle uafhængighed og operationelle selvstændighed, som instituttet har ved udførelsen af sine missioner og opgaver.
Artikel 4
Status som juridisk person
Instituttet har den status som juridisk person, der er nødvendig, for at det kan udføre sine opgaver og nå sine mål. Det kan i særdeleshed indgå kontrakter, erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og optræde som part i retssager. Instituttet arbejder ikke med gevinst for øje. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at give instituttet den rets- og handleevne, der indrømmes juridiske personer efter deres nationale lovgivning.
Artikel 5
Bestyrelse
1. Instituttet har en bestyrelse, der godkender dets årlige og langsigtede arbejdsprogram og det relevante budget. Bestyrelsen er forum for drøftelse af emner vedrørende instituttets mission, opgaver, drift og personale.
2. HR eller HR's repræsentant varetager formandskabet for bestyrelsen. Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) varetager bestyrelsens sekretariat.
3. Bestyrelsen består af en repræsentant, der udpeges af hver medlemsstat. Bestyrelsesmedlemmerne kan være repræsenteret eller ledsaget af en suppleant. Kommissionen, der deltager i bestyrelsens arbejde, udpeger også en repræsentant.
4. Instituttets direktør eller direktørens repræsentant deltager som regel i bestyrelsens møder. Generaldirektøren for Militærstaben og formanden for Militærkomitéen eller deres repræsentanter kan også deltage i bestyrelsens møder.
5. Bestyrelsens afgørelser træffes af medlemsstaternes repræsentanter ved afstemning med kvalificeret flertal, idet stemmerne vægtes i overensstemmelse med artikel 16, stk. 4 og 5, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), jf. dog artikel 11, stk. 2 og 3, i nærværende afgørelse. Bestyrelsen vedtager selv sin forretningsorden.
6. Bestyrelsen kan beslutte at nedsætte ad hoc-arbejdsgrupper eller stående udvalg til at behandle bestemte emner eller spørgsmål under bestyrelsens overordnede ansvar og med reference til bestyrelsen. Beslutningen om at nedsætte en sådan arbejdsgruppe eller et sådant udvalg skal indeholde bestemmelser om mandat, sammensætning og varighed.
7. Formanden indkalder bestyrelsen til møde mindst to gange om året. Bestyrelsen indkaldes ligeledes, hvis mindst en tredjedel af medlemmerne anmoder derom.
Artikel 6
Direktør
1. Bestyrelsen udpeger instituttets direktør blandt medlemsstaternes statsborgere på grundlag af en indstilling fra HR. Direktøren udpeges for en periode på tre år med mulighed for forlængelse én gang for en periode på to år.
2. Personer med anerkendt langvarig ekspertise og erfaring i eksterne forbindelser, sikkerhedspolitik og diplomati og hermed forbundne forskningsaktiviteter bør indstilles som kandidater til posten som direktør. Medlemsstaterne indstiller kandidater til HR, der sender indstillingerne til bestyrelsen. Forhåndsudvælgelsesprocessen tilrettelægges under HR's ansvar. Forhåndsudvælgelsespanelet sammensættes af tre repræsentanter for EU-Udenrigstjenesten og tre repræsentanter for medlemsstaterne fra trio formandskabet, idet formandskabet varetages af HR eller HR's repræsentant. På grundlag af resultaterne af forhåndsudvælgelsen fastsætter HR en henstilling med en liste over mindst tre kandidater, idet de kandidater, som forhåndsudvælgelsespanelet foretrækker, anføres først på listen.
3. Direktøren er instituttets retslige repræsentant.
4. Direktøren er ansvarlig for rekruttering af instituttets øvrige personale. For så vidt angår medlemmerne af bestyrelsen underrettes de på forhånd om udnævnelsen af analytikere.
5. Efter bestyrelsens godkendelse og under hensyntagen til de finansielle konsekvenser efter vedtagelsen af det årlige budget for instituttet kan direktøren udpege en vicedirektør. Direktøren udpeger vicedirektøren med bestyrelsens godkendelse. Direktøren udpeges for en periode på højst tre år med mulighed for forlængelse én gang for en periode på to år.
6. Direktøren sikrer udførelsen af instituttets mission og opgaver i overensstemmelse med artikel 2. Direktøren opretholder en høj grad af ekspertviden og professionalisme i instituttet samt sørger for, at instituttets aktiviteter udføres effektivt.
Direktøren har endvidere ansvaret for:
a)
udarbejdelse af instituttets årlige arbejdsprogram samt af årsberetningen om instituttets aktiviteter
b)
forberedelse af bestyrelsens arbejde
c)
den daglige administration af instituttet
d)
alle personalespørgsmål
e)
udarbejdelse af indtægts- og udgiftsoversigten og gennemførelse af instituttets budget
f)
orientering af PSC om det årlige arbejdsprogram
g)
etablering af kontakter og et nært samarbejde med EU-institutioner samt nationale og internationale institutioner på beslægtede områder.
Direktøren bør efter høring af bestyrelsen endvidere undersøge mulighederne for yderligere bidrag til instituttets budget.
7. Inden for rammerne af instituttets godkendte arbejdsprogram og budget er direktøren bemyndiget til at indgå kontrakter, rekruttere det personale, der er godkendt i budgettet, og påføre instituttet de udgifter, der er nødvendige for dets drift.
8. Direktøren udarbejder en årsberetning om instituttets aktiviteter inden den 31. marts det følgende år. Årsberetningen sendes til bestyrelsen og gennem HR til Rådet, der fremsender den til Europa-Parlamentet, Kommissionen og medlemsstaterne.
9. Direktøren står til regnskab over for bestyrelsen.
Artikel 7
Personale
1. Instituttets personale, der består af analytikere og administrativt personale, har status af kontraktansatte medarbejdere og rekrutteres blandt medlemsstaternes statsborgere.
Instituttets analytikere rekrutteres på grundlag af intellektuel fortjeneste, erfaring og ekspertise, der er relevant for instituttets mission og opgaver, jf. artikel 2, ved retfærdige og gennemsigtige udvælgelsesprocedurer.
Bestemmelser vedrørende instituttets personale vedtages af Rådet efter henstilling fra direktøren.
2. Forskere og praktikanter kan rekrutteres ad hoc og på kortvarig basis.
Efter aftale med direktøren og efter at have informeret bestyrelsen kan forskere udstationeres ved instituttet i en bestemt periode enten til stillinger inden for instituttets organisationsstruktur eller til bestemte opgaver og projekter, der er relevante for instituttets mission og opgaver i artikel 2.
Medlemmer af personalet kan i en bestemt periode i tjenestens interesse udstationeres til en stilling uden for instituttet i overensstemmelse med instituttets personalevedtægter.
Bestyrelsen vedtager på forslag af direktøren bestemmelserne om udstationering.
Artikel 8
Uafhængighed og selvstændighed
Direktøren og analytikerne nyder intellektuel uafhængighed og operationel selvstændighed i forbindelse med gennemførelsen af instituttets aktiviteter.
Artikel 9
Arbejdsprogram
1. Direktøren udarbejder senest den 31. oktober hvert år et udkast til et arbejdsprogram for det følgende år, der ledsages af vejledende langsigtede perspektiver for de følgende år, og forelægger det for bestyrelsen til godkendelse.
2. Bestyrelsen godkender det årlige arbejdsprogram senest den 30. november hvert år.
Artikel 10
Budget
1. Alle instituttets indtægter og udgifter fastlægges i et overslag for hvert regnskabsår, der er sammenfaldende med kalenderåret, og opføres på instituttets budget, som omfatter en stillingsfortegnelse.
2. Indtægterne og udgifterne på instituttets budget skal balancere.
3. Instituttets indtægter består af bidrag fra medlemsstaterne i forhold til fordelingsnøglen for bruttonationalindkomsten (BNI). Der kan på forslag af direktøren og efter bestyrelsens godkendelse modtages yderligere bidrag til specifikke projekter, der er relevante for instituttets mission og opgaver i artikel 2, fra andre kilder, navnlig fra medlemsstaterne eller fra EU-institutioner.
Artikel 11
Budgetprocedure
1. Direktøren forelægger senest den 31. oktober hvert år bestyrelsen et udkast til det årlige budget for instituttet med angivelse af administrative udgifter, driftsudgifter og forventede indtægter, herunder yderligere bidrag til specifikke projekter som omhandlet i artikel 10, stk. 3.
2. Bestyrelsen godkender instituttets årlige budget med enstemmighed blandt medlemsstaternes repræsentanter senest den 30. november hvert år.
3. I tilfælde af uundgåelige, usædvanlige eller uforudsete omstændigheder kan direktøren forelægge bestyrelsen et forslag til ændringsbudget. Bestyrelsen godkender under behørig hensyntagen til sagens eventuelle hastende karakter ændringsbudgettet med enstemmighed blandt medlemsstaternes repræsentanter.
4. Senest den 31. marts hvert år forelægger direktøren detaljerede regnskaber for samtlige indtægter og udgifter i det foregående regnskabsår, herunder en beretning om instituttets aktiviteter, for Rådet og bestyrelsen.
5. Bestyrelsen meddeler direktøren decharge for gennemførelsen af instituttets budget.
Artikel 12
Finansielle regler
Bestyrelsen udarbejder med samstemmende udtalelse fra Rådet og på forslag af direktøren detaljerede finansielle regler med angivelse af navnlig den procedure, der skal følges ved opstilling, gennemførelse og kontrol af instituttets budget.
Artikel 13
Privilegier og immuniteter
1. Instituttets direktørs og personales privilegier og immuniteter er omfattet af afgørelsen af 15. oktober 2001 truffet af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om privilegier og immuniteter for Den Europæiske Unions Institut for Sikkerhedsstudier og EU-Satellitcentret samt for deres organer og medlemmerne af deres personale. Indtil ikrafttræden af den nævnte afgørelse kan værtsstaten indrømme direktøren og instituttets personale de deri fastsatte privilegier og immuniteter.
2. Instituttets privilegier og immuniteter er omfattet af protokol (nr. 7) vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter, der er knyttet som bilag til TEU og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).
Artikel 14
Retligt ansvar
1. Instituttets ansvar i kontraktforhold bestemmes efter den lovgivning, der finder anvendelse på den pågældende kontrakt.
2. Den Europæiske Unions Domstol har kompetence til at træffe afgørelse i henhold til en voldgiftsbestemmelse indeholdt i en af instituttet indgået kontrakt.
3. Personalets personlige ansvar over for instituttet bestemmes af de relevante bestemmelser vedrørende instituttets personale.
Artikel 15
Aktindsigt
Bestyrelsen vedtager på forslag af direktøren regler for aktindsigt i instituttets dokumenter under hensyn til de principper og begrænsninger, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) Nr. 1049/2001 (2).
Artikel 16
Beskyttelse af EU's klassificerede informationer
Instituttet anvender Rådets afgørelse 2013/488/EU (3).
Artikel 17
Samarbejde med medlemsstaterne og EU's institutioner, organer og agenturer
Med henblik på at udføre sin mission og sine opgaver som omhandlet i artikel 2 samarbejder instituttet tæt med medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten. Instituttet etablerer også, når det er nødvendigt, arbejdsforbindelser med EU-institutioner, samt med relevante EU-organer og -agenturer, herunder Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademi (ESDC) med henblik på at udveksle ekspertise og rådgivning på områder af fælles interesse. Instituttet kan også iværksætte fælles projekter med Unionens institutioner, organer og agenturer.
Artikel 18
Databeskyttelse
Bestyrelsen vedtager på forslag af direktøren gennemførelsesbestemmelser vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (4).
Artikel 19
Rapportering
HR forelægger senest den 31. juli 2016 Rådet en rapport om gennemførelsen af denne afgørelse, om nødvendigt ledsaget af passende henstillinger.
Artikel 20
Ophævelse
Fælles aktion 2001/554/FUSP ophæves.
Artikel 21
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. februar 2014.
NEUVOSTON PÄÄTÖS 2014/75/YUTP,
annettu 10 päivänä helmikuuta 2014,
Euroopan unionin turvallisuusalan tutkimuslaitoksesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan ja 31 artiklan 1 kohdan,
ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Neuvosto hyväksyi 20 päivänä heinäkuuta 2001 yhteisen toiminnan 2001/554/YUTP (1).
(2)
Euroopan unionin turvallisuusalan tutkimuslaitoksen, jäljempänä ’tutkimuslaitos’, olisi neuvoston poliittisessa valvonnassa ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’, operatiivisessa ohjauksessa avustettava Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP), mukaan lukien yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka (YTPP) sekä muu unionin ulkoinen toiminta, täytäntöönpanossa.
(3)
Tutkimuslaitoksen olisi oltava oikeushenkilö, ja sen olisi toimittava tieteellisesti täysin riippumattomasti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston ja korkean edustajan toimivaltaa.
(4)
Korkea edustaja esitti 20 päivänä syyskuuta 2011 yhteisen toiminnan 2001/554/YUTP 19 artiklan mukaisesti neuvostolle kertomuksen tutkimuslaitoksen toiminnasta. Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) pani merkille tämän kertomuksen ja antoi 1 päivänä helmikuuta 2012 suosituksen, jonka mukaan neuvoston olisi muutettava yhteistä toimintaa 2001/554/YUTP.
(5)
Oikeudellisen selkeyden vuoksi on aiheellista konsolidoida aikaisemmat muutokset ja ehdotetut uudet muutokset yhdeksi uudeksi päätökseksi sekä kumota yhteinen toiminta 2001/554/YUTP,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Toiminnan jatkuvuus ja toimipaikka
1. Euroopan unionin turvallisuusalan tutkimuslaitos, jäljempänä ’tutkimuslaitos’, joka on perustettu yhteisellä toiminnalla 2001/554/YUTP, jatkaa toimintaansa tämän päätöksen mukaisesti.
2. Kaikki olemassa olevat oikeudet ja velvollisuudet sekä kaikki säännöt, jotka on hyväksytty yhteisen toiminnan 2001/554/YUTP puitteissa, ovat edelleen voimassa. Erityisesti kaikki nykyiset palvelukseen ottamista koskevat sopimukset ja niistä johtuvat oikeudet pysyvät edelleen voimassa.
3. Tutkimuslaitoksen toimipaikka on Pariisissa. Brysselin toimintojen organisoinnin helpottamiseksi tutkimuslaitoksella on yhteystoimisto Brysselissä. Tutkimuslaitoksen organisaatio on joustava, ja siinä kiinnitetään erityistä huomiota laatuun ja tehokkuuteen myös henkilöstön tasolla.
2 artikla
Toiminnan tarkoitus ja tehtävät
1. Tutkimuslaitos osallistuu tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa EU:n strategisen ajattelun kehittämiseen unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP), mukaan lukien konfliktinesto ja rauhan rakentaminen, sekä unionin muun ulkoisen toiminnan alalla EU:n ulkoista toimintaa koskevien analyysi-, ennakointi- ja verkottumisvalmiuksien parantamiseksi.
2. Tutkimuslaitoksen toiminnassa keskitytään toimintapoliittisten analyysien toteuttamiseen ja niitä koskevaan tiedottamiseen, tulosten levittämiseen ja keskustelujen järjestämiseen, verkottumistapahtumien ja työpajojen järjestämiseen sekä tarpeellisen dokumentaation keräämiseen unionin ja jäsenvaltioiden virkamiehiä ja asiantuntijoita varten.
3. Lisäksi tutkimuslaitos edistää yhteyksiä tiedemaailmaan, pohdintaryhmiin ja asiaankuuluviin kansalaisyhteiskunnan toimijoihin Euroopassa, Atlantin takana ja yleensä kansainvälisen yhteisön piirissä toimien yhteyspisteenä unionin toimielinten ja ulkopuolisten asiantuntijoiden välillä, turvallisuusalan toimijat mukaan lukien.
3 artikla
Poliittinen valvonta ja operatiivinen ohjaus
1. Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea (PTK) vastaa neuvoston alaisuudessa tutkimuslaitoksen toiminnan poliittisesta valvonnasta. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’, antaa tutkimuslaitokselle operatiivista ohjausta hänelle YUTP:n ja erityisesti YTPP:n osalta kuuluvien tehtävien mukaisesti.
2. Tätä poliittista valvontaa ja operatiivista ohjausta toteutetaan puuttumatta tutkimuslaitoksen tieteelliseen riippumattomuuteen ja itsenäiseen toimintaan sen suorittaessa toimeksiantoaan ja tehtäviään.
4 artikla
Oikeushenkilön asema
Tutkimuslaitoksella on sellainen oikeushenkilön asema, joka on tarpeen sen tehtävien suorittamiseksi ja tavoitteisiin pääsemiseksi. Se voi erityisesti tehdä sopimuksia, hankkia tai luovuttaa kiinteää ja irtainta omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä. Tutkimuslaitos on voittoa tavoittelematon yhteisö. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittaessa toimenpiteet myöntääkseen tutkimuslaitokselle lainsäädäntönsä mukaisesti oikeushenkilöille myönnettävän oikeuskelpoisuuden.
5 artikla
Johtokunta
1. Tutkimuslaitoksella on johtokunta, joka hyväksyy sen vuosittaisen ja pitkän aikavälin työohjelman ja tarvittavan talousarvion. Johtokunta keskustelee tutkimuslaitoksen toimeksiantoon, tehtäviin, toimintaan ja henkilöstöön liittyvistä asioista.
2. Johtokunnan puheenjohtajana toimii korkea edustaja tai hänen edustajansa. Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) huolehtii johtokunnan sihteeristön tehtävistä.
3. Johtokunta muodostuu jäsenvaltioiden nimeämistä edustajista, joita on yksi jäsenvaltiota kohden. Kutakin johtokunnan jäsentä voi edustaa tai avustaa varajäsen. Komissio, joka osallistuu johtokunnan työhön, nimeää siihen myös edustajan.
4. Tutkimuslaitoksen johtaja tai hänen edustajansa osallistuu pääsääntöisesti johtokunnan kokouksiin. Myös sotilasesikunnan pääjohtaja ja sotilaskomitean puheenjohtaja tai heidän edustajansa voivat osallistua johtokunnan kokouksiin.
5. Jäsenvaltioiden edustajat tekevät johtokunnan päätökset määräenemmistöllä siten, että äänet painotetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän päätöksen 11 artiklan 2 ja 3 kohdan soveltamista. Johtokunta vahvistaa työjärjestyksensä.
6. Johtokunta voi päättää perustaa tilapäisiä työryhmiä tai pysyviä komiteoita, jotka käsittelevät erityisiä kysymyksiä tai sen yleiseen vastuualaan kuuluvia asioita ja toimivat sen valvonnassa. Tällaisen työryhmän tai komitean perustamista koskevassa päätöksessä määritellään sen toimeksianto, kokoonpano ja toimiaika.
7. Puheenjohtaja kutsuu johtokunnan koolle vähintään kaksi kertaa vuodessa. Se kutsutaan koolle myös, jos vähintään kolmasosa sen jäsenistä sitä pyytää.
6 artikla
Johtaja
1. Johtokunta nimittää tutkimuslaitoksen johtajaksi jäsenvaltion kansalaisen korkean edustajan suosituksen perusteella. Johtaja nimitetään kolmen vuoden toimikaudeksi, ja tätä kautta voidaan jatkaa yhdellä kahden vuoden toimikaudella.
2. Johtajaehdokkaiden olisi oltava henkilöitä, joilla on tunnustettu pitkäaikainen asiantuntemus ja kokemus ulkosuhteista, turvallisuuspolitiikasta ja diplomatiasta sekä näiden alojen tutkimuksesta. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava ehdokkaat korkealle edustajalle, joka toimittaa nämä tiedot johtokunnalle. Esivalintaprosessin järjestämisestä vastaa korkea edustaja. Esivalintalautakunta muodostuu kolmesta EUH:n ja kolmesta puheenjohtajakolmikkona olevien jäsenvaltioiden edustajasta, ja sen puheenjohtajana toimii korkea edustaja tai hänen edustajansa. Esivalinnan tulosten perusteella korkea edustaja toimittaa johtokunnalle suosituksen, joka sisältää luettelon ainakin kolmesta ensisijalle asetetusta ehdokkaasta, jossa he ovat esivalintalautakunnan päättämässä paremmuusjärjestyksessä.
3. Johtaja on tutkimuslaitoksen laillinen edustaja.
4. Johtaja vastaa tutkimuslaitoksen muun henkilöstön palvelukseen ottamisesta. Johtokunnan jäsenille on ilmoitettava etukäteen analyysin tekijöiden nimittämisestä.
5. Johtaja voi nimittää apulaisjohtajan saatuaan siihen johtokunnan suostumuksen ja ottamalla huomioon tutkimuslaitoksen vuotuisen talousarvion hyväksymisen taloutta koskevat seuraukset. Apulaisjohtaja nimitetään enintään kolmen vuoden toimikaudeksi, ja tätä kautta voidaan jatkaa yhdellä kahden vuoden toimikaudella.
6. Johtaja vastaa siitä, että tutkimuslaitoksen toimeksianto ja tehtävät suoritetaan 2 artiklan mukaisesti. Johtajan on huolehdittava siitä, että tutkimuslaitoksessa on korkeatasoinen asiantuntemus ja ammatillisuus sekä että se toimii tehokkaasti ja tuloksellisesti.
Johtaja vastaa myös seuraavista tehtävistä:
a)
ehdotuksen laatiminen tutkimuslaitoksen vuotuiseksi työohjelmaksi sekä sen toimintaa koskevaksi vuosikertomukseksi;
b)
johtokunnan työskentelyn valmistelu;
c)
tutkimuslaitoksen päivittäinen hallinto;
d)
kaikki henkilöstökysymykset;
e)
tutkimuslaitoksen tilinpäätöksen laatiminen ja sen talousarvion toteuttaminen;
f)
vuotuisen työohjelman antaminen PTK:lle tiedoksi;
g)
huolehtiminen yhteyksistä ja tiiviistä yhteistyöstä unionin, kansallisten ja kansainvälisten alan laitosten kanssa.
Johtajan olisi, johtokuntaa kuultuaan, myös selvitettävä mahdollisuuksia saada tutkimuslaitoksen talousarvioon lisärahoitusta.
7. Johtajalla on tutkimuslaitoksen hyväksytyn työohjelman ja talousarvion puitteissa valtuudet tehdä sopimuksia, ottaa palvelukseen talousarviossa hyväksytty henkilöstö ja hyväksyä tutkimuslaitoksen toiminnan kannalta välttämättömät menot.
8. Johtaja laatii tutkimuslaitoksen toimintaa koskevan vuosikertomuksen viimeistään seuraavan vuoden maaliskuun 31 päivänä. Vuosikertomus toimitetaan johtokunnalle ja korkean edustajan välityksellä neuvostolle, joka toimittaa sen edelleen Euroopan parlamentille, komissiolle ja jäsenvaltioille.
9. Johtaja vastaa toiminnastaan johtokunnalle.
7 artikla
Henkilöstö
1. Tutkimuslaitoksen henkilöstöllä, joka koostuu analyysin tekijöistä ja hallintohenkilöstöstä, on sopimussuhteisten työntekijöiden asema, ja heidät otetaan palvelukseen jäsenvaltioiden kansalaisten keskuudesta.
Tutkimuslaitoksen analyysin tekijät otetaan palvelukseen 2 artiklassa esitettyjen tutkimuslaitoksen toimeksiannon ja tehtävien kannalta asianmukaisten tieteellisten ansioiden, kokemuksen ja asiantuntemuksen perusteella sekä oikeudenmukaisten ja avoimien kilpailumenettelyjen kautta.
Neuvosto hyväksyy tutkimuslaitoksen henkilöstösäännöt johtajan suosituksesta.
2. Tutkijoita ja harjoittelijoita voidaan ottaa palvelukseen tilapäisesti ja lyhytaikaisesti.
Johtajan suostumuksella ja sen jälkeen kun johtokunnalle on annettu asiasta tieto, tutkijoita voidaan siirtää tutkimuslaitoksen palvelukseen määräajaksi joko tutkimuslaitoksen organisaation mukaisiin toimiin tai erityisiin tehtäviin ja hankkeisiin, joilla on merkitystä 2 artiklassa säädettyjen tutkimuslaitoksen toimeksiannon ja tehtävien kannalta.
Henkilökuntaan kuuluvia voidaan tutkimuslaitoksen henkilöstösääntöjen mukaisesti siirtää määräajaksi tutkimuslaitoksen ulkopuolisiin tehtäviin, jos se on tutkimuslaitoksen etujen mukaista.
Johtokunta hyväksyy johtajan ehdotuksesta tilapäistä tehtäviin siirtämistä koskevat määräykset.
8 artikla
Riippumattomuus ja itsenäisyys
Johtaja ja analyysin tekijät ovat tutkimuslaitoksen toiminnan toteuttamisessa tieteellisesti riippumattomia ja toimivat itsenäisesti.
9 artikla
Työohjelma
1. Johtaja laatii viimeistään kunkin vuoden lokakuun 31 päivänä ehdotuksen seuraavan vuoden vuotuiseksi työohjelmaksi, johon liitetään ohjeelliset pitkän aikavälin tulevaisuudennäkymät seuraaville vuosille, ja toimittaa sen johtokunnan hyväksyttäväksi.
2. Johtokunta hyväksyy vuotuisen työohjelman viimeistään kunkin vuoden marraskuun 30 päivänä.
10 artikla
Talousarvio
1. Tutkimuslaitoksen kaikki tulo- ja menoerät sisällytetään kutakin kalenterivuotta vastaavaa varainhoitovuotta varten laadittaviin arvioihin, ja ne otetaan tutkimuslaitoksen talousarvioon, jossa on myös luettelo henkilöstöstä.
2. Tutkimuslaitoksen talousarvioon otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.
3. Tutkimuslaitoksen tulot muodostuvat jäsenvaltioiden bruttokansantuloon perustuvista rahoitusosuuksista. Muista lähteistä, erityisesti jäsenvaltioilta ja unionin toimielimiltä, peräisin olevaa lisärahoitusta voidaan johtajan ehdotuksesta ja johtokunnan annettua hyväksyntänsä ottaa vastaan erityisiin hankkeisiin, joilla on merkitystä 2 artiklassa säädettyjen tutkimuslaitoksen toimeksiannon ja tehtävien kannalta.
11 artikla
Talousarviomenettely
1. Johtaja toimittaa johtokunnalle viimeistään kunkin vuoden lokakuun 31 päivänä tutkimuslaitoksen vuotuisen talousarvioesityksen, joka kattaa hallintomenot, toimintamenot ja odotetut tulot, mukaan lukien 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu erityisiin hankkeisiin saatu lisärahoitus.
2. Johtokunta hyväksyy jäsenvaltioiden edustajien yksimielisellä päätöksellä tutkimuslaitoksen vuotuisen talousarvion viimeistään kunkin vuoden marraskuun 30 päivänä.
3. Väistämättömissä, poikkeuksellisissa tai odottamattomissa olosuhteissa johtaja voi tehdä johtokunnalle esityksen lisätalousarvioksi. Johtokunta hyväksyy lisätalousarvion jäsenvaltioiden edustajien yksimielisellä päätöksellä ottaen asianmukaisesti huomioon asian kiireellisyyden.
4. Johtaja toimittaa vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta neuvostolle ja johtokunnalle yksityiskohtaisen tilinpäätöksen edellisen varainhoitovuoden kaikista tuloista ja menoista sekä kertomuksen tutkimuslaitoksen toiminnasta.
5. Johtokunta myöntää johtajalle tutkimuslaitoksen talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden.
12 artikla
Varainhoitoa koskevat säännöt
Johtokunta laatii neuvoston suostumuksella ja johtajan ehdotuksesta yksityiskohtaiset varainhoitoa koskevat säännöt, joissa määritellään erityisesti tutkimuslaitoksen talousarvion laatimista, toteuttamista ja valvontaa koskeva menettely.
13 artikla
Erioikeudet ja vapaudet
1. Johtajan ja tutkimuslaitoksen henkilöstön erioikeuksista ja vapauksista säädetään Euroopan unionin turvallisuusalan tutkimuslaitokselle ja Euroopan unionin satelliittikeskukselle sekä niiden elimille ja henkilöstön jäsenille myönnettävistä erioikeuksista ja vapauksista 15 päivänä lokakuuta 2001 tehdyllä neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöksellä. Tuon päätöksen voimaantuloon asti isäntävaltio voi myöntää johtajalle ja tutkimuslaitoksen henkilöstölle siinä säädetyt erioikeudet ja vapaudet.
2. Tutkimuslaitoksen erioikeuksista ja vapauksista määrätään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa (N:o 7) Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista.
14 artikla
Oikeudellinen vastuu
1. Sopimussuhteeseen perustuva tutkimuslaitoksen vastuu määräytyy asianomaiseen sopimukseen sovellettavan lainsäädännön mukaan.
2. Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta antaa ratkaisuja tutkimuslaitoksen tekemässä sopimuksessa olevan välityslausekkeen nojalla.
3. Henkilöstön jäsenten henkilökohtaista vastuuta tutkimuslaitosta kohtaan säännellään tutkimuslaitoksen henkilöstöön sovellettavilla asiaa koskevilla määräyksillä.
15 artikla
Oikeus tutustua asiakirjoihin
Johtokunta hyväksyy johtajan ehdotuksesta säännöt tutkimuslaitoksen asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi ottaen huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 (2) säädetyt periaatteet ja rajoitukset.
16 artikla
EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaaminen
Tutkimuslaitos soveltaa neuvoston päätöstä 2013/488/EU (3).
17 artikla
Yhteistyö jäsenvaltioiden sekä unionin toimielinten, elinten ja virastojen kanssa
Tutkimuslaitos tekee tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja EUH:n kanssa sen 2 artiklassa säädettyjen toimeksiannon ja tehtävien toteuttamiseksi. Tutkimuslaitos luo myös tarvittaessa yhteistyösuhteet unionin toimielimiin sekä asiaan kuuluviin unionin elimiin ja virastoihin, erityisesti Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemiaan (ETPA) asiantuntemuksen ja neuvojen vaihtamiseksi yhteisesti kiinnostavilla aloilla. Tutkimuslaitos voi myös toteuttaa yhteisiä hankkeita unionin toimielinten, elinten ja virastojen kanssa.
18 artikla
Tietosuoja
Johtajan ehdotuksesta johtokunta hyväksyy Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (4) täytäntöönpanoa koskevat säännöt.
19 artikla
Raportointi
Korkea edustaja esittää neuvostolle viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2016 kertomuksen tämän päätöksen täytäntöönpanosta ja liittää siihen tarvittaessa aiheellisia suosituksia.
20 artikla
Kumoaminen
Kumotaan yhteinen toiminta 2001/554/YUTP.
21 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
Tehty Brysselissä 10 päivänä helmikuuta 2014.