RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 135/2014
af 11. februar 2014
om ophævelse af antidumpingtolden på importen af dicyandiamid med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2 og 6, og artikel 11, stk. 9,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1331/2007 (2) en endelig antidumpingtold på importen af 1-cyanoguanidin (dicyandiamid) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«)(»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på 49,1 %.
1.2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(2)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger (3) modtog Kommissionen den 14. august 2012 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af AlzChem AG (»ansøgeren«), der tegner sig for 100 % af den samlede EU-produktion af dicyandiamid.
(3)
Anmodningen var begrundet med, at de endelige antidumpingforanstaltningers udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
1.3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 15. november 2012 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
1.4. Undersøgelsen
1.4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(5)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat dumping omfattede perioden fra den 1. oktober 2011 til den 30. september 2012 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2009 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
(6)
Efter den endelige fremlæggelse fremførte ansøgeren, at den betragtede periode burde være startet i 2008, da en start i 2009 ville medføre ikke repræsentative resultater. Det bør for det første bemærkes, at Kommissionen har vide skønsbeføjelser ved fastlæggelsen af den periode, der skal tages i betragtning med henblik på at kontrollere skade. For det andet har ansøgeren fremsat denne påstand på et for sent tidspunkt til, at denne periode kan ændres. Den betragtede periode blev offentliggjort tidligt i processen, men ansøgeren har ikke gjort indsigelse mod den. Perioden kan af praktiske årsager ikke ændres på et så sent tidspunkt i processen, fordi en ændring på grundlag af de indhentede oplysninger ville være imod en upartisk undersøgelse. Påstanden blev derfor afvist.
1.4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de eksporterende producenter i det pågældende land, de ikke forretningsmæssigt forbundne importører, de brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for det eksporterende land om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(8)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i det pågældende land og ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af den fornyede undersøgelse og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(9)
12 kendte eksporterende producenter i Kina blev kontaktet. Da kun en eksporterende producent fra Kina indsendte de ønskede oplysninger, var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter.
(10)
For så vidt angår importørerne blev ca. 10 ikke forretningsmæssigt forbundne importører af dicyandiamid i Unionen identificeret; disse blev opfordret til at indgive oplysninger i forbindelse med stikprøven. Kun to af dem gav sig til kende og var villige til at samarbejde i forbindelse med nærværende undersøgelse. Følgelig var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af ikke forretningsmæssigt forbundne importører.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra EU-producenten, den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina, to ikke forbundne importører og en bruger i Unionen.
(12)
Der blev modtaget yderligere indlæg fra to ikke forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere og tre brugere i Unionen.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
a)
EU-producent:
-
AlzChem Trostberg AG, Tyskland
b)
Eksporterende producent i Kina:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd. Shizuishan, Kina
c)
ikke forretningsmæssigt forbunden importør i Unionen:
-
Helm AG, Hamborg, Tyskland
d)
EU-bruger:
-
Merck Santé S.A.S, Lyon, Frankrig.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(14)
Den pågældende vare i denne undersøgelse er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. 1-cyanoguanidin (dicyandiamid) (»DCD«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«) i øjeblikket henhørende under KN-kode 2926 20 00. Den fremstilles af calciumoxid og carbon black (kønrøg) og opstår efter flere produktionstrin. Der er tale om et fast stof bestående af fint, hvidt krystallinsk pulver, som normalt er lugtfrit.
(15)
DCD anvendes normalt som mellemprodukt til fremstilling af en bred vifte af andre kemiske mellemprodukter som f.eks. lægemidler, til forskellige industriformål - vand, papir og papirmasse, tekstil og læder - og i en række epoxyanvendelser. DCD er et nøgleelement i nitrogen-carbon-nitrogen-kæden (NCN-kæden) med nicheslutprodukter som f.eks. guanidinnitrat og andre NCN-derivater.
(16)
Størstedelen af den DCD, der sælges på EU-markedet, er en standardvare. Kun en begrænset mængde har en mindre partikelstørrelse (det såkaldte mikro-DCD). Den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent fremlagde kun oplysninger om standardvaren.
2.2. Samme vare
(17)
Én bruger stillede spørgsmål ved, om DCD fra Unionen og DCD fra Kina var samme vare, idet den standardtype DCD, som fremstilles af EU-erhvervsgrenen, angiveligt er af højere kvalitet end den, der fremstilles af de kinesiske eksporterende producenter. Denne bruger hævdede især, at vandindholdet i kinesisk DCD er væsentligt højere og mere volatilt i sammenligning med vandindholdet i DCD fremstillet i Unionen. Desuden har DCD fremstillet i Kina også et højere indhold af urenheder.
(18)
Som i den oprindelige undersøgelse viste denne undersøgelse imidlertid, at skønt der kan være visse kvalitetsforskelle, kan disse ikke måles, og de påvirker desuden ikke de grundlæggende kemiske, fysiske og tekniske egenskaber ved den DCD, der fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, og den pågældende vare, som blev anset for at være samme vare og have samme slutbrugere.
(19)
En anden bruger gjorde gældende, at mikro-DCD bør udelukkes fra varedækningen for de gældende antidumpingforanstaltninger på grund af de påståede forskelle i fysiske egenskaber, endelige anvendelsesformål og priserne på standard-DCD.
(20)
Undersøgelsen viste imidlertid, at begge varetyper har de samme grundlæggende kemiske, fysiske og tekniske egenskaber. Den yderligere forarbejdning af standard-DCD med henblik på at producere mikro-DCD indebærer en simpel fysisk proces (formaling), men ikke nogen kemisk forarbejdning. Dertil kommer, at selv om priserne på mikro-DCD er højere end for standard-DCD, har begge typer de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål og er normalt indbyrdes udskiftelige.
(21)
Det blev bekræftet i den aktuelle undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Kina, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenten, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor anses for at være samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT DUMPING
3.1. Indledende bemærkninger
(22)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat dumping.
(23)
Som nævnt i betragtning 9 var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af eksporterende producenter i Kina, da kun én virksomhed samarbejdede. Denne virksomhed tegnede sig for mere end 35 % af importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen i NUP. Denne virksomhed eksporterede ikke i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse og samarbejdede derfor ikke i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
3.2. Dumpingimport i NUP
3.2.1. Referenceland
(24)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skulle den normale værdi fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller på grundlag af prisen ved eksport fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Unionen, eller, hvor dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(25)
I mangel af produktion af den pågældende vare uden for Den Europæiske Union og Kina anførte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den havde til hensigt at basere den normale værdi på de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen for samme vare, ligesom det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse.
(26)
Den samme vare blev solgt af EU-erhvervsgrenen i repræsentative mængder. Men EU-erhvervsgrenens salg på hjemmemarkedet var tabsgivende, selv om det var tæt på breakeven. Derfor blev den normale værdi fastsat med udgangspunkt i EU-erhvervsgrenens fremstillingsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA & G) samt fortjeneste. SA & G samt fortjeneste blev fastsat efter samme metode som i den oprindelige undersøgelse. I henhold til artikel 11, stk. 9, blev EU-erhvervsgrenens fremstillingsomkostninger justeret for at udligne de ekstra transportomkostninger, der skyldes den fysiske afstand mellem produktionsenhederne, den manglende direkte adgang til råmaterialer, som derfor må transporteres fra fjerne produktionsanlæg, og bortskaffelse af biproduktet (sort kalk). Disse justeringer blev ligeledes foretaget i den oprindelige undersøgelse.
3.2.2. Eksportpris
(27)
For den samarbejdsvillige eksporterende producents vedkommende blev al eksport til Unionen solgt direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.2.3. Sammenligning
(28)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(29)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen hos den samarbejdsvillige eksporterende producent blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, i form af justeringer taget behørigt hensyn til visse forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, afgifter og kreditomkostninger, som påvirkede priserne og deres sammenlignelighed.
3.2.4. Dumpingmargen
(30)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit for eksportprisen.
(31)
For den samarbejdsvillige eksporterende producent viste denne sammenligning, at der forekom dumping, men betydeligt lavere end den grad af dumping, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse.
3.3. Udvikling i importen ved bortfald af foranstaltningerne
3.3.1. Indledende bemærkning
(32)
Ud over konstateringen af dumping i NUP undersøgtes også sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves, og følgende elementer blev analyseret: den samlede produktionskapacitet og samlede uudnyttede kapacitet i Kina, mængden af og priserne på dumpingimport fra Kina, EU-markedets tiltrækningskraft i relation til importen fra Kina.
(33)
Det skal i den forbindelse nævnes, at den samarbejdsvillige eksporterende producent tegnede sig for mere end 30 % af den samlede produktionskapacitet i Kina i NUP.
3.3.2. De kinesiske producenters produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet
(34)
Da der foreligger meget få offentlige oplysninger om den kinesiske DCD-industri, er konklusionerne med hensyn til uudnyttet kapacitet især baseret på oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse og på oplysningerne fra den eneste samarbejdsvillige producent, og som blev krydstjekket der, hvor det var muligt, i forhold til offentligt tilgængelige oplysninger.
(35)
På dette grundlag kan det antages, at den samlede installerede kapacitet i Kina steg mellem 2007 og 2012. Den faktiske produktion i undersøgelsesperioden var dog begrænset til 80 000 ton, hvilket viser, at der muligvis findes en vis uudnyttet kapacitet. Den kinesiske installerede kapacitet i NUP svarer til mere end den globale efterspørgsel efter DCD, og den uudnyttede kapacitet svarer muligvis til mere end Unionens samlede forbrug i NUP, samtidig med at det indenlandske kinesiske forbrug i NUP kun udgjorde 40 000 ton, dvs. halvdelen af den faktiske kinesiske produktion.
(36)
I forbindelse med den uudnyttede kapacitet viser de oplysninger, der er indsamlet på stedet i løbet af undersøgelsen, at den eneste samarbejdsvillige producent, der tegnede sig for mere end 20 % af den samlede installerede kapacitet i Kina i 2012, allerede har fået en godkendelse til at udvide sin kapacitet med 50 % i 2014. Det forventes, at denne nye kapacitet bl.a. vil gavne denne producents egen produktionsproces yderligere (bunden anvendelse af DCD) og hjemmemarkedet i Kina, som i NUP absorberede ca. halvdelen af DCD-produktionen hos den eneste samarbejdsvillige producent. Det fremgik af oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige producent, at fremtidige investeringer i kapaciteten vil blive anvendt til bl.a. at forsyne det kinesiske hjemmemarked, der er stort og hurtigt voksende.
(37)
Kina er således i stand til at producere store mængder til eksport, navnlig da der ikke er tegn på, at hjemmemarkedet kan aftage hele den overskydende kapacitet.
3.3.3. Mængden af og priserne på den dumpede import fra Kina
(38)
Ifølge Eurostat-data og kontrollerede importoplysninger faldt importmængden fra Kina drastisk, da foranstaltningerne blev indført i 2007, og den begyndte at stige lidt igen mellem 2009 og udgangen af NUP, men nåede aldrig niveauet for 2007. Dette afspejles også i den kinesiske imports markedsandel, som faldt fra 40-45 % i 2007 til 10-15 % i 2009, og som igen nåede et niveau på 15-20 % ved udgangen af NUP på trods af stigningen i de kinesiske priser med 73 %.
3.3.4. EU-markedets tiltrækningskraft
(39)
EU-markedet er et relativt stort marked, som udgør ca. 18 % af DCD-forbruget på verdensplan, men det er ikke nødvendigvis det mest attraktive eller det eneste attraktive marked med hensyn til salgssegmenter og -priser (jf. betragtning 74). Faktisk viser de oplysninger, der er til rådighed, at de kinesiske producenter forventer en stigende efterspørgsel fra medicinalindustrien, f.eks. i Indien, der anvender DCD som en råvare i fremstillingen af diabetesmedicin (metformin). Derfor vil denne nye efterspørgsel eventuelt kunne absorbere en stor del af den uudnyttede kapacitet i Kina. Ud fra ovenstående er det opfattelsen, at EU-markedet ikke er det eneste marked, som har en tiltrækningskraft for de kinesiske eksportører.
3.3.5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(40)
Undersøgelsen har bekræftet, at importen fra Kina fortsatte med at trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser i NUP. I betragtning af den fortsatte dumping, at EU-markedet er et stort marked, som tidligere var ret attraktivt for de kinesiske eksportører, og den uudnyttede kapacitet i Kina, som er større end det samlede EU-forbrug, kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves. Det skal dog bemærkes, at det nuværende dumpingniveau er betydeligt lavere end det niveau, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse.
4. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
4.1. Indledende bemærkning
(41)
De fleste indikatorer er af fortrolighedshensyn angivet i indeks- eller intervalform, fordi analysen kun vedrører en virksomhed.
4.2. EU-erhvervsgrenen
(42)
Produktion hos EU-producenten AlzChem AG udgør 100 % af den EU-fremstillede DCD. AlzChem AG anses derfor for at udgøre EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
4.3. Forbrug på EU-markedet
(43)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens ikke bundne salgsmængder på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat, der blev krydstjekket med andre statistiske kilder. I løbet af den betragtede periode udviklede det sig som følger:
Tabel 1
2009
2010
2011
NUP
EU-forbrug (ton)
11 042
13 712
14 338
14 146
Indeks (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Bortset fra forbruget på det frie marked som nævnt ovenfor, skal det bemærkes, at EU-erhvervsgrenens bundne anvendelse af DCD i den betragtede periode lå på mellem 10 % og 20 % af EU-produktionen og udviklede sig som følger:
Tabel 2
2009
2010
2011
NUP
Bunden anvendelse - Indeks (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4. Import til Unionen fra Kina
(45)
Da kun en eksportør samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev det konstateret, at Eurostats data var den bedste informationskilde med hensyn til importmængder og -priser. Eurostats data henviser til EU-27 og blev krydstjekket med andre kilder, såsom kinesiske eksportstatistikker, databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og oplysninger fra en samarbejdsvillig importør/bruger.
(46)
Leverancer af DCD fra Kina blev importeret under to toldordninger. Under den normale ordning skulle både den normale toldtarif og antidumpingtolden betales. Under ordningen for aktiv forædling skulle ingen af disse toldafgifter betales, fordi det materiale, der anvendes til fremstillingen af forarbejdede produkter, blev eksporteret uden for Unionen. Som det fremgår af nedenstående tabel, dækkede ordningen for aktiv forædling ca. to tredjedele af importen i NUP.
4.4.1. Mængde og markedsandel
(47)
Efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne i 2007 faldt mængden af den kinesiske import betydeligt. Den samlede markedsandel var på ca. 15 % til 20 % i NUP. Uanset dette svingede importmængden under den normale toldordning med oprindelse i Kina i den betragtede periode, mens den kinesiske import, der blev indført under proceduren for aktiv forædling, mere end fordobledes. Hvis man tager begge ordninger i betragtning, steg importmængden i denne periode, men forblev langt under de niveauer, der blev set før indførelsen af foranstaltningerne (over 6 000 ton).
Tabel 3
Importen fra Kina
2009
2010
2011
NUP
Importmængde - under normal ordning (ton)
881
1 251
1 781
730
Indeks (2009 = 100)
100
142
202
83
Markedsandel
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Gennemsnitlig importpris - under normal ordning (EUR/ton)
1 218
1 267
1 826
2 101
Gennemsnitlig importpris - under proceduren for aktiv forædling (EUR/ton)
1 677
1 463
1 674
2 069
Importmængde - under proceduren for aktiv forædling (ton)
676
984
654
1 467
Indeks (2009 = 100)
100
146
97
217
Markedsandel - for alle ordninger
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2. Pris
(48)
Som det fremgår af tabellen ovenfor, steg priserne på importen fra Kina i den betragtede periode betragteligt.
(49)
EU-erhvervsgrenen hævdede, at prisudviklingen ikke kan forklares ved udviklingen i priserne på de vigtigste omkostningsfaktorer, dvs. omkostninger til råvarer og energi. EU-erhvervsgrenen forelagde imidlertid ingen alternative forklaringer eller afgørende beviser til støtte for denne påstand.
4.4.3. Prisunderbud
(50)
For at undersøge prisunderbuddet blev den vejede gennemsnitlige salgspris, som EU-erhvervsgrenen opkrævede ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, sammenlignet med den tilsvarende vejede gennemsnitlige cif-pris på importen fra Kina (kun standard-DCD). EU-erhvervsgrenens salgspriser er blevet justeret, navnlig for leveringsomkostninger og provisioner, til priser ab fabrik. Cif-priserne for eksporten fra Kina blev indhentet hos Eurostat og krydstjekket med den i artikel 14, stk. 6, omhandlede database, og den import, som var genstand for aktiv forædling, blev udelukket. Disse cif-priser blev justeret for at dække udgifter i tilknytning til fortoldning, nemlig toldtarif og omkostninger, der påløb efter importen. Underbuddet i forbindelse med den import, der er omfattet af aktiv forædling, er analyseret i betragtning 83.
(51)
Sammenligningen viste, at importen af den pågældende vare i NUP ikke underbød EU-erhvervsgrenens priser.
4.5. Import til Unionen fra andre tredjelande
(52)
Der var ingen væsentlig import fra andre tredjelande.
(53)
I den betragtede periode tegnede importen fra USA sig aldrig for en markedsandel på mere end 2 %. Det fremgik af undersøgelsen, at denne import var af standard-DCD, som oprindeligt var blevet fremstillet i Kina og derefter mikroniseret i USA.
Tabel 4
Import fra USA
2009
2010
2011
NUP
Importmængde (ton)
192
237
282
255
Indeks (2009 = 100)
100
123
147
133
Markedsandel
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(54)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
4.6.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(55)
EU-erhvervsgrenen anvendte en integreret produktionskæde, der ikke kun omfattede DCD, men varer i forudgående og efterfølgende produktionsled. Siden 2009 er Unionens produktionskapacitet af DCD uændret. I den betragtede periode har EU-producenten øget sin produktion hovedsagelig som følge af en øget efterspørgsel på EU-markedet, jf. tabel 1 ovenfor. Siden 2010 har EU-producenten drevet virksomhed på fuld kapacitet. Det var ikke tilfældet i 2009, hvor produktion og salg var blevet ramt af finanskrisen.
Tabel 5
2009
2010
2011
NUP
Produktion - Indeks (2009 = 100)
100
115
113
109
Produktionskapacitet - Indeks (2009 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2. Lagerbeholdninger
(56)
EU-producenten opretholdt et begrænset lager i den betragtede periode, og dette blev ikke anset for en vigtig faktor i forbindelse med vurderingen af EU-erhvervsgrenens situation.
Tabel 6
2009
2010
2011
NUP
Lagerbeholdninger - Indeks (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3. Salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige enhedspriser i Unionen
(57)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 26 % i den betragtede periode, hvorimod salgspriserne steg med 7 %.
(58)
Det lykkedes EU-erhvervsgrenen at øge sit EU-salg som følge af stigningen i forbruget, jf. i tabel 1. EU-erhvervsgrenen beholdt en meget stor andel af EU-markedet.
Tabel 7
2009
2010
2011
NUP
Salgsmængde - Indeks (2009 = 100)
100
121
125
126
Markedsandel
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Salgspris - Indeks (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4. Rentabilitet og likviditet
(59)
I den betragtede periode blev EU-erhvervsgrenens rentabilitet forbedret betydeligt, da erhvervsgrenen kunne øge sin salgsmængde og -pris på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder. Den stærkt øgede rentabilitet er endnu mere udtalt, hvis man sammenligner den med erhvervsgrenens store tabsgivende situation i den oprindelige undersøgelsesperiode (- 20 % til - 30 %).
Tabel 8
2009
2010
2011
NUP
Rentabilitet
- 10 % til 0 %
- 10 % til 0 %
- 10 % til 0 %
- 5 % til 0 %
(60)
Rentabiliteten af de bundne transaktioner var forholdsvis god.
(61)
I den betragtede periode var likviditeten altid negativ, med undtagelse af NUP, og på linje med udviklingen i den samlede rentabilitet.
Tabel 9
2009
2010
2011
NUP
Likviditet - Indeks (2009=100)
- 100
-84
- 229
174
4.6.5. Investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
(62)
I den betragtede periode foretog EU-erhvervsgrenen investeringer til opretholdelse og optimering af det eksisterende produktionsanlæg. I 2009 foretog den en betydelig ny investering i forbindelse med mikro-DCD.
Tabel 10
2009
2010
2011
NUP
Investeringer - Indeks (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Investeringsafkastet i den betragtede periode forblev negativt i overensstemmelse med ovennævnte rentabilitet.
Tabel 11
2009
2010
2011
NUP
Investeringsafkast - Indeks (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
EU-erhvervsgrenen hævdede ikke at have haft nogen vanskeligheder med at tilvejebringe kapital i den betragtede periode.
4.6.6. Beskæftigelse, produktivitet, vækst og lønninger
(65)
De investeringer, der er foretaget i den betragtede periode, bidrog til at øge antallet af kvalificerede arbejdstagere. De gennemsnitlige lønniveauer øgedes med 15 % i den betragtede periode.
(66)
Stigningen i beskæftigelsen og produktiviteten afspejler den stigende produktion i 2010.
Tabel 12
2009
2010
2011
NUP
Antal ansatte - Indeks (2009 = 100)
100
107
104
105
Produktivitet (ton pr. ansat) - Indeks (2009 = 100)
100
108
108
105
Arbejdsomkostninger pr. ansat - Indeks (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7. Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(67)
Dumpingen fortsatte i NUP, som beskrevet i punkt 3.2 ovenfor.
(68)
Virkningen af omfanget af den faktiske dumpingmargen på EU-erhvervsgrenen kan i betragtning af mængden af dumpingimporten fra Kina ikke anses for at være så betydelig. Sammenlignet med den oprindelige undersøgelse er EU-erhvervsgrenens situation betydeligt forbedret - den var godt på vej til genoprejsning efter tidligere dumping, navnlig hvad angår rentabilitet, salg og markedsandel.
4.6.8. Konklusion
(69)
Selv om nogle positive udviklingstendenser, som der henvises til ovenfor, er af nyere dato, er det opfattelsen, at EU-erhvervsgrenens situation er blevet betydelig bedre i den betragtede periode. Alle de finansielle indikatorer var positive eller tæt på at være positive ved udgangen af NUP.
(70)
Indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2007 gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen støt og roligt at rejse sig efter de skadelige virkninger af dumpingen og udnytte mulighederne på EU-markedet og i lande uden for EU yderligere. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen drog fordel af foranstaltningerne, ses tydeligst ved det høje produktionsniveau, kapacitetsudnyttelsen, de øgede EU-salgspriser og rentabiliteten. I løbet af NUP skete der ikke længere væsentlig skade som følge af importen fra Kina.
(71)
Efter offentliggørelsen gjorde ansøgeren gældende, at det forhold, at visse skadesindikatorer i den oprindelige undersøgelse udviste en positiv tendens, ikke har forhindret Kommissionen i at bekræfte, at der forelå væsentlig skade på det pågældende tidspunkt. Denne påstand må afvises. Forordning (EF) nr. 1331/2007 var en reaktion på forskellige omstændigheder med navnlig en mindre rentabel EU-erhvervsgren. Desuden adskiller en udløbsundersøgelse sig helt fra en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 5. Mens sidstnævnte fokuserer på, om dumpingen forvolder skade for den indenlandske industri, går førstnævnte ud på at analysere, hvad der kan forventes, hvis foranstaltningerne udløber.
5. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
(72)
Som påvist ovenfor led EU-erhvervsgrenen ikke væsentlig skade i NUP. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det derfor undersøgt, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fornyet skade.
5.1. Indvirkningen af den uudnyttede kapacitet i Kina
(73)
Undersøgelsen har vist, at der er en stor produktionskapacitet i Kina (jf. betragtning 34 til 37). Der er imidlertid ingen rimelig grund til at konkludere, at den uudnyttede kapacitet risikerer at føre til en betydelig import til Unionen.
(74)
Unionen er et af mange markeder, hvor de kinesiske eksporterende producenter sælger. For så vidt angår priserne, bekræfter oplysninger fra EU-erhvervsgrenen, den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent og kinesiske eksportstatistikker, at flere markeder uden for EU er mindst lige så attraktive som EU-markedet.
(75)
For så vidt angår EU-erhvervsgrenens eksportsalg, fandt det ofte sted til højere priser end salg i Unionen. Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte ansøgeren, at dens højere eksportpriser intet havde at gøre med sådanne markeders relative tiltrækningskraft, men snarere burde forklares ved, at dette salg kun vedrørte små salgsmængder. Dette argument bør afvises, da EU-erhvervsgrenens generelle salgsmængde til eksportmarkederne stadig var betydelig i NUP (mellem 20 % og 30 % af EU-erhvervsgrenens produktion). Det blev heller ikke dokumenteret, at salgstransaktionerne til kunderne skete i markant lavere mængder.
(76)
De statistiske data vedrørende kinesiske eksportpriser på DCD til de forskellige markeder tyder heller ikke på, at EU-markedet har en særlig tiltrækningskraft i forhold til andre eksportmarkeder. Der fandtes en betydelig overskydende kapacitet allerede i NUP, men det gav sig ikke udslag i en skadevoldende prisadfærd fra de kinesiske eksportørers side. Det forhold, at den uudnyttede kapacitet vil blive øget yderligere, er i dette tilfælde ikke et tegn på sandsynlighed for fornyet skade. Indien er langt det største marked for DCD på verdensplan. Det fremgår af kinesiske eksportstatistikker, at de kinesiske salgsmængder til Unionen kun tegnede sig for ca. 10 % af salgsmængden til Indien, og at de gennemsnitlige kinesiske salgspriser pr. ton stort set svarede til de kinesiske salgspriser til Indien. Med andre ord er de gældende markedspriser på det vigtige indiske marked (som er steget i den betragtede periode med et gennemsnit på 65 %) lige så attraktive for producenterne af DCD. Der er ikke tegn på, at den uudnyttede kapacitet i Kina vil resultere i en voldsom import til Unionen. I øjeblikket kan det forventes, at i det mindste en del af en sådan uudnyttet kapacitet ikke vil blive anvendt i den nærmeste fremtid. Denne konklusion bygger på den hidtidige udvikling, da oplysninger fra ansøgeren tyder på, at mens Kina øgede sin kapacitet med ca. 50 % mellem 2008 og NUP, blev den samlede produktion kun øget med ca. 20 %. Prognoser, som ansøgeren har udfærdiget indtil 2016, indikerer, at den kinesiske kapacitet vil ligge et godt stykke over den globale efterspørgsel og derfor vil forblive uudnyttet i øjeblikket. Den landsdækkende overskydende kapacitet ville være mindre, hvis prognoserne udfærdiges på grundlag af salgsoplysninger fra den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent. Under alle omstændigheder betyder det forhold, at den kinesiske produktion af DCD i modsætning til EU-produktionen (jf. betragtning 55) ikke er en del af en fuldt integreret produktionskæde, at det er mindre omkostningskrævende at lade kapaciteten være uudnyttet.
(77)
Desuden vil en stigende efterspørgsel navnlig inden for medicinalindustrien i lande som Indien (jf. betragtning 39) sandsynligvis kunne aftage yderligere kinesisk overkapacitet. Endvidere konkluderedes det i undersøgelsen, at AlzChem's varer af DCD blev betragtet som mere attraktive for EU-brugerne som følge af bl.a. den geografiske beliggenhed og forsyningssikkerheden. Dette giver en vis fordel i forhold til kinesiske producenter, for så vidt angår de vigtigste brugere i Unionen, som køber betydelige mængder af DCD. I betragtning af denne sammenhæng giver den store produktionskapacitet i Kina derfor ikke som sådan anledning til at konkludere, at der er sandsynlighed for fornyet skade. Den omstændighed, at EU-erhvervsgrenen har mistet andel, for så vidt angår den samlede produktionskapacitet, kan ikke ændre ved denne konklusion.
5.2. Konsekvenser af den forventede vækst på markedet
(78)
Flere parter nævnte den forventede betydelige fremgang på DCD-markedet på verdensplan, hovedsagelig som følge af veletablerede anvendelser inden for medicinalindustrien og landbruget. Dette skyldes stigningen i produktionen af diabetesmedicin, hovedsageligt i Indien. Denne vækst fremgår også af stigningen i EU-forbruget i tabel 1 ovenfor.
(79)
I forbindelse med EU-markedet forventes der også yderligere vækst, men i et mere begrænset omfang. Dette skyldes, at en stor medicinalproducent, der sælger på verdensplan, har hjemsted i Unionen.
(80)
Efter fremlæggelsen af oplysninger anfægtede ansøgeren omfanget af væksten. Det skal dog bemærkes, at dennes indlæg i denne forbindelse er modstridende, og at flere kilder peger på en kraftig EU-efterspørgsel og en betydelig international vækst. Salgsdata fra den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent peger på et hastigt stigende forbrug på det kinesiske hjemmemarked. Derfor findes der intet i sagen, som kan underbygge påstanden om, at efterspørgslen er eller vil være flad som hævdet af ansøgeren.
(81)
Efter fremlæggelsen understregede ansøgeren også, at denne havde mistet salgsmængder og markedsandele på markeder uden for EU. I den forbindelse bør det bemærkes, at EU-erhvervsgrenen har arbejdet med næsten fuld kapacitet med kun ubetydelige lagerbeholdninger, mens EU's forbrug af DCD fortsat steg. Det er derfor snarere som følge af, at EU-erhvervsgrenen havde besluttet at fokusere mere på EU's marked uden en væsentlig forøgelse af produktionskapaciteten, at den ikke kunne drage fuld fordel af væksten på de andre markeder. Denne situation kan dog ændre sig, hvis udvidelsesplanerne bliver til noget. Det forventes derfor, at selv om importmængden af kinesisk DCD til Unionen stiger i den nærmeste fremtid, vil det ikke automatisk føre til fornyet skade. EU-erhvervsgrenen vil i lighed med kinesiske producenter drage fordel af en øget global efterspørgsel.
(82)
I denne forbindelse og som anført ovenfor har EU-producenten en god rating på markedet og synes at være den foretrukne leverandør til flere vigtige kunder i det mindste for visse anvendelser af DCD. Kvaliteten og pålideligheden af dennes DCD-varer i Unionen indebærer, at producenten er i stand til at sikre store kontrakter med EU's vigtigste kunder, og denne udvikling forventes at fortsætte, uanset om foranstaltningerne ophæves eller ej. Efter fremlæggelsen af oplysninger erklærede en vigtig europæisk bruger, at den ville fortsætte med at købe den af proceduren omfattede vare fra EU-erhvervsgrenen, selv om antidumpingforanstaltningerne blev ophævet.
5.3. Andre overvejelser
(83)
Som forklaret i betragtning 50 til 51 underbød de kinesiske importpriser ikke EU-erhvervsgrenens priser i NUP. Der fandtes ikke underbud i forbindelse med den normale ordning (ca. en tredjedel af importmængderne). Der fandtes et meget lavt niveau af underbud, da ordningen for aktiv forædling også blev taget i betragtning (de andre to tredjedele af importen i NUP). Denne situation afveg fra det betydelige underbud, som var blevet konstateret i den oprindelige undersøgelse, og skyldtes en generel gradvis stigning i importpriserne, siden foranstaltningerne blev indført, selv om der ikke var tale om en støt stigning. Faktisk steg cif-prisen, EU's grænse, på importen fra Kina med 73 % i perioden fra 2009 til udgangen af NUP.
(84)
EU-erhvervsgrenen har vist, at den forbliver konkurrencedygtig selv uden foranstaltninger i kraft af den betydelige eksport (mellem 20 % og 30 % af produktionen i NUP) til lande uden for EU, hvor der ikke findes foranstaltninger, og hvor den står over for kinesisk konkurrence uden støtte af antidumpingforanstaltninger. Den faldende eksportmængde, som vises nedenfor, skal ses i sammenhæng med den stigende salgsmængde til Unionen og EU-erhvervsgrenens uændrede produktionskapacitet, som i princippet er udnyttet fuldt ud.
Tabel 13
2009
2010
2011
NUP
Eksportmængde - Indeks (2009 = 100)
100
105
80
77
Eksportpris - Indeks (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Priserne på den kinesiske import i de otte måneder efter NUP blev også analyseret i lyset af et indlæg fra EU-erhvervsgrenen. EU-erhvervsgrenen havde fremført, at der igen var opstået et alvorligt pristryk kort tid efter undersøgelsesperioden som følge af importen fra Kina. Baseret på grundforordningens artikel 6, stk. 1, sammenholdt med artikel 11, stk. 5, skal oplysninger vedrørende en periode efter NUP normalt ikke tages i betragtning. Men selv hvis disse oplysninger blev taget i betragtning, ville der på dette stadium ikke kunne drages konklusioner på den baggrund, da det ikke er klart, om disse ændrede priser, hvis de bekræftes, er af varig karakter. Selv om priserne faldt fra slutningen af NUP til maj 2013, steg de f.eks. igen i juni 2013 med 10 %. Da disse priser efter NUP stadig var betydeligt højere end priserne i den oprindelige undersøgelse, er der ringe sandsynlighed for, at de i den nærmeste fremtid i væsentlig grad kan undergrave EU-erhvervsgrenen i den aktuelle situation, hvor erhvervsgrenen ikke lider væsentlig skade.
(86)
Endelig er der intet, der tyder på, at en ophævelse af foranstaltningerne ville få indflydelse på markedspriserne på kort og mellemlangt sigt. Det bør bemærkes, at en stor del af den DCD, der sælges i Unionen, er underlagt flerårige kontrakter, og for brugerindustrien synes en pålidelig og vedvarende forsyning fra en pålidelig producent at være af stor betydning. Endvidere blev to tredjedele af importen i NUP foretaget inden for proceduren for aktiv forædling, hvor der ikke betales import- eller antidumpingtold. Generelt er det ikke sandsynligt, at der sker et fald til det skadevoldende niveau, hvis tolden ophæves, selv om det ikke kan udelukkes, at nogle kontrakter genforhandles, og etablerede importpriser kan falde.
5.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet skade
(87)
I betragtning af ovenstående er det ikke sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne ophæves, vil blive nødsaget til at mindske sit salg og sin produktionsmængde og/eller sine priser på DCD i en sådan grad, at dens fortjeneste og position som helhed vil lide væsentlig skade.
(88)
Tværtimod forventes det i betragtning af den samlede vækst i forbruget, den kinesiske importmængde og priserne i NUP samt priserne på andre markeder, at EU-erhvervsgrenens salg af DCD uden foranstaltninger fortsat vil forblive betydeligt og også bidrage positivt til erhvervsgrenens DCD- og NCD-baserede aktiviteter.
(89)
EU-erhvervsgrenen forventes at forblive på fuld kapacitet, uanset om foranstaltningerne ophæves. Desuden afsluttede EU-erhvervsgrenen sit indledende arbejde med et udvidelsesprogram i år. I efteråret 2013 aftalte den i princippet at øge sin produktionskapacitet af DCD i væsentlig grad. Markedet, herunder vigtige kunder i Unionen, udtrykte tilfredshed med denne udvidelsesplan. Udvidelsesplanen tyder på, at EU-erhvervsgrenen anser den globale efterspørgsel for at være stærk, og at AlzChem bør drage fordel af denne vækst.
(90)
Selv om EU-erhvervsgrenen vil komme under et prismæssigt pres fra kinesisk import i den nærmeste fremtid, forventes virkningerne med hensyn til priser og rentabilitet ikke at være betydelige, da EU-erhvervsgrenen har en stor markedsandel, fordele inden for kvalitet og forsyningssikkerhed og evnen til at sikre store kontrakter. Virkningerne vil således ikke nå et niveau, hvor der er »sandsynlighed for skade« i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(91)
Kommissionen konkluderer, at der ikke er sandsynlighed for fornyet skade for EU-erhvervsgrenen, hvis de gældende foranstaltninger ophæves.
6. UNIONENS INTERESSER
(92)
Da det er blevet konkluderet, at der ikke er sandsynlighed for fornyet skade, er det ikke nødvendigt med konklusioner vedrørende Unionens interesser.
7. OPHÆVELSE AF ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGERNE
(93)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger ophæves. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning, men kunne ikke ændre ovennævnte konklusioner.
(94)
Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af DCD med oprindelse i Kina bør ophæves, og proceduren afsluttes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(95)
I betragtning af de ovenfor beskrevne omstændigheder, nemlig forekomsten af uudnyttet kapacitet i Kina og den mulige forekomst af underbud efter NUP, vil Kommissionen overvåge importen af den pågældende vare med henblik på at lette en hurtig og passende indgriben, hvis situationen skulle kræve det. Overvågningen vil være begrænset til en periode på to år efter offentliggørelsen af denne forordning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Antidumpingtolden i forbindelse med importen af 1-cyanoguanidin (dicyandiamid), i øjeblikket henhørende under KN-kode 2926 20 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina ophæves hermed, og proceduren vedrørende denne import afsluttes.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. februar 2014.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 135/2014,
annettu 11 päivänä helmikuuta 2014,
polkumyyntitullin kumoamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan disyaanidiamidin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 ja 6 kohdan ja 9 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1331/2007 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopulliset polkumyyntitoimenpiteet’, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan 1-syaaniguanidiinin (disyaanidiamidin) tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 49,1 prosentin suuruisen arvotullin muodossa.
1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(2)
Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 14 päivänä elokuuta 2012 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti AlzChem AG, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, jonka tuotanto muodostaa 100 prosenttia disyaanidiamidin tuotannosta unionissa.
(3)
Pyyntö perustui siihen, että lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen.
1.3 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(4)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 15 päivänä marraskuuta 2012 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
1.4 Tutkimus
1.4.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(5)
Polkumyynnin jatkumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2011 ja 30 päivän syyskuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2009 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
(6)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, että tarkastelujakson olisi pitänyt alkaa vuonna 2008, koska vuoden 2009 pohjalta ei voida tehdä edustavia päätelmiä. Ensinnäkin olisi huomattava, että komissiolla on laaja harkintavalta määrittäessään sitä ajanjaksoa, joka olisi otettava huomioon vahinkoa todennettaessa. Toiseksi voidaan todeta, että pyynnön esittäjä esitti väitteen liian myöhäisessä vaiheessa, jotta jaksoa olisi enää voitu muuttaa. Tarkastelujakso ilmoitettiin jo prosessin varhaisessa vaiheessa, eikä pyynnön esittäjä kiistänyt sitä silloin. Tarkastelujaksoa ei voida muuttaa näin myöhäisessä vaiheessa käytännön syistä ja siitä syystä, että kerätyn näytön perusteella tehtävä muutos rikkoisi tutkinnan puolueettoman suorittamisen periaatetta. Tämän vuoksi väite hylättiin.
1.4.2 Tutkimuksen osapuolet
(7)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, asianomaisen maan vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja unionin käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(8)
Ottaen huomioon asianomaisessa maassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien ja etuyhteydettömien tuojien ilmeisen suuri määrä, katsottiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti asianmukaiseksi tutkia, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(9)
Kiinassa otettiin yhteyttä kahteentoista tiedossa olevaan vientiä harjoittavaan tuottajaan. Koska vain yksi Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimitti pyydetyt tiedot, vientiä harjoittavista tuottajista ei ollut tarpeen valita otosta.
(10)
Unionissa oli tiedossa kymmenkunta etuyhteydetöntä disyaanidiamidin tuojaa, joita pyydettiin toimittamaan tiedot otantaa varten. Näistä vain kaksi ilmoittautui ja suostui toimimaan yhteistyössä tässä tarkastelussa. Näin ollen etuyhteydettömiin tuojiin ei ollut tarpeen soveltaa otantaa.
(11)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin unionin tuottajalta, yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta ja yhdeltä käyttäjältä unionissa.
(12)
Lisähuomautuksia saatiin kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta/kauppiaalta ja kolmelta käyttäjältä unionissa.
(13)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin jatkuminen ja siitä aiheutuvan vahingon toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottaja:
-
AlzChem AG, Trostberg, Saksa
b)
Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd Shizuishan, Kiina
c)
Etuyhteydetön tuoja unionissa:
-
Helm AG, Hampuri, Saksa
d)
Käyttäjä unionissa:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Ranska
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(14)
Tarkasteltavana oleva tuote tässä tarkastelussa on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva 1-syaaniguanidiini (disyaanidiamidi), joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 2926 20 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Sitä tuotetaan sammuttamattomasta kalkista ja noesta, ja se muodostuu useiden tuotantovaiheiden jälkeen. Se on kiinteä aine, joka on hienoa, valkoista ja kiteistä, yleensä hajutonta jauhetta.
(15)
Disyaanidiamidia käytetään yleensä välituotteena monien muiden kemiallisten välituotteiden kuten lääkkeiden valmistamisessa, erilaisissa teollisuussovelluksissa - vesi, paperimassa ja paperi, tekstiilit, nahka - sekä erilaisissa epoksisovelluksissa. Disyaanidiamidi on typpi-hiili-typpi (NCN) -ketjun tärkeä osa, ja erikoistuneiden markkinasektorien lopputuotteita ovat guanidiininitraatti ja muut NCN-johdannaiset.
(16)
Suurin osa unionin markkinoilla myydystä disyaanidiamidista on perustyyppiä. Vain rajallinen määrä on nk. mikrodisyaanidiamidia, jonka hiukkaskoko on pienempi. Yhteistyössä toiminut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toimitti tietoja ainoastaan perustyypistä.
2.2 Samankaltainen tuote
(17)
Yksi käyttäjä asetti kyseenalaiseksi sen, ovatko unionin disyaanidiamidi ja kiinalainen disyaanidiamidi samankaltaisia tuotteita, koska unionin tuotannonalan tuottaman disyaanidiamidin perustyypin väitetään olevan parempilaatuista kuin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuottaman disyaanidiamidin. Tämä käyttäjä väitti erityisesti, että kiinalaisen disyaanidiamidin vesipitoisuus on huomattavasti suurempi ja vaihtelee enemmän verrattuna unionissa tuotetun disyaanidiamidin vesipitoisuuteen. Kiinalaisen disyaanidiamidin myös väitetään sisältävän enemmän epäpuhtauksia.
(18)
Tutkimus kuitenkin osoitti alkuperäisen tutkimuksen tapaan, että vaikka tiettyjä laatueroja on, niitä ei voida ilmaista määrällisesti eivätkä ne myöskään vaikuta niihin kemiallisiin, fyysisiin ja teknisiin perusominaisuuksiin, jotka unionin tuotannonalan unionissa valmistamalla ja myymällä disyaanidiamidilla ja tarkasteltavana olevalla tuotteella on, sillä niiden havaittiin olevan samat, ja myös niiden käyttötarkoitukset ovat samat.
(19)
Toinen käyttäjä totesi, että mikrodisyaanidiamidi olisi jätettävä polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kohteena olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska sen väitetään poikkeavan perusdisyaanidiamidista fyysisiltä ominaisuuksiltaan, käyttötarkoituksiltaan ja hinnoiltaan.
(20)
Tutkimus osoitti kuitenkin, että kummallakin tuotelajilla on samat kemialliset, fyysiset ja tekniset perusominaisuudet. Perusdisyaanidiamidin jatkojalostamiseen mikrodisyaanidiamidiksi liittyy suoraviivainen fysikaalinen menetelmä (jauhaminen), mutta ei kemiallista menetelmää. Lisäksi voidaan todeta, että vaikka mikrodisyaanidiamidin hinnat ovat korkeammat kuin perusdisyaanidiamidin, kummallakin tuotelajilla on samat peruskäyttötarkoitukset ja niitä voidaan yleensä vaihtaa keskenään.
(21)
Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä tuotteilla samoin kuin unionin tuottajan unionissa tuottamilla ja myymillä tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti samankaltaisina tuotteina.
3. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
3.1 Alustavat huomautukset
(22)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.
(23)
Kuten johdanto-osan 9 kappaleessa todetaan, vain yksi yritys toimi yhteistyössä, joten ei ollut tarpeen valita otosta vientiä harjoittavista tuottajista Kiinassa. Tämän yrityksen osuus tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Kiinasta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli yli 35 prosenttia. Tämä yritys ei kuitenkaan harjoittanut vientiä alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla, eikä sen vuoksi toiminut yhteistyössä alkuperäisessä tutkimuksessa.
3.2 Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
3.2.1 Vertailumaa
(24)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävien hintojen tai laskennallisen arvon perusteella tai vertailumaasta muihin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.
(25)
Koska tarkasteltavana olevaa tuotetta ei valmisteta muualla kuin unionissa ja Kiinassa, komissio mainitsi vireillepanoilmoituksessa aikeestaan käyttää normaaliarvon perustana unionissa samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti maksettuja tai maksettavia hintoja, niin kuin oli tehty myös alkuperäisessä tutkimuksessa.
(26)
Unionin tuotannonala myi samankaltaista tuotetta edustavassa määrin. Unionin tuotannonalan kotimarkkinamyynti oli kuitenkin tappiollista, tosin lähellä kannattavuusrajaa. Siksi normaaliarvon perustana käytettiin unionin tuotannonalan valmistuskustannuksia, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voitto. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voitto määritettiin käyttäen samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Unionin tuotannonalan valmistuskustannuksiin tehtiin perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan nojalla oikaisuja, joilla katettiin ylimääräiset kuljetuskustannukset, jotka johtuivat tuotantoyksikköjen välimatkoista, siitä, että raaka-aine jouduttiin kuljettamaan kaukana sijaitsevilta tuotantopaikoilta, ja sivutuotteen (black lime) käsittelystä. Näitä oikaisuja tehtiin myös alkuperäisessä tutkimuksessa.
3.2.2 Vientihinta
(27)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vienti unioniin myytiin kokonaisuudessaan suoraan unioniin sijoittautuneille riippumattomille asiakkaille. Perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti vientihinta määritettiin tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
3.2.3 Vertailu
(28)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(29)
Normaaliarvon ja yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevan vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa tietyt kuljetus-, vakuutus-, vero- ja luottokustannusten erot, jotka vaikuttivat hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen.
3.2.4 Polkumyyntimarginaali
(30)
Polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään.
(31)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyi vaikkakin merkittävästi alhaisemmalla tasolla kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu polkumyynnin taso.
3.3 Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
3.3.1 Alustava huomio
(32)
Sen lisäksi, että selvitettiin polkumyynnin esiintymistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, tutkittiin polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin. Seuraavia osatekijöitä analysoitiin: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, polkumyynnillä Kiinasta tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus Kiinasta tapahtuvan tuonnin suhteen.
(33)
Tässä yhteydessä on huomattava, että yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osuus Kiinan koko tuotannosta oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana yli 30 prosenttia.
3.3.2 Kiinalaisten tuottajien tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti
(34)
Koska saatavilla on hyvin vähän julkista tietoa disyaanidiamidin tuotannonalasta Kiinassa, käyttämätöntä kapasiteettia koskevat päätelmät perustuivat pääasiassa tarkastelupyynnössä annettuihin tietoihin ja ainoalta yhteistyössä toimineelta tuottajalta saatuihin tietoihin, joita verrattiin mahdollisuuksien mukaan julkisesti saatavilla oleviin tietoihin.
(35)
Tämän vuoksi voidaan olettaa, että Kiinan laitosten kokonaiskapasiteetti kasvoi vuosien 2007 ja 2012 välillä. Tosiasiallinen tuotanto tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli kuitenkin vain 80 000 tonnia, mikä osoittaa, että käyttämätöntä kapasiteettia saattaa olla jonkin verran. Kiinan laitosten tuotantokapasiteetti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla on enemmän kuin disyaanidiamidin maailmanlaajuinen kysyntä ja käyttämätön kapasiteetti saattaa olla enemmän kuin koko unionin kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta Kiinan kotimaan kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli vain 40 000 tonnia eli puolet Kiinan tosiasiallisesta tuotannosta.
(36)
Käyttämättömän kapasiteetin osalta tutkimuksen aikana paikan päällä kerätyt tiedot osoittavat, että ainoalle yhteistyössä toimineelle tuottajalle, jonka osuus Kiinan laitosten koko kapasiteetista vuonna 2012 oli yli 20 prosenttia, on myönnetty hyväksyntä laajentaa kapasiteettiaan 50 prosentilla vuonna 2014. On odotettavissa, että tämä uusi kapasiteetti käytetään muun muassa tämän tuottajan omiin tuotantoprosesseihin (disyaanidiamidin sisäinen käyttö) ja Kiinan kotimarkkinoilla, joilla käytettiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin puolet disyaanidiamidin ainoan yhteistyössä toimineen tuottajan tuotannosta. Ainoalta yhteistyössä toimineelta tuottajalta saadut tiedot osoittivat, että kapasiteettiin tulevaisuudessa tehtäviä investointeja käytetään muun muassa suurille ja nopeasti kasvaville Kiinan kotimarkkinoille suuntautuviin toimituksiin.
(37)
Kiina kykenee siis tuottamaan suuria määriä vientiä varten, etenkin koska ei ole mitään merkkejä siitä, että kotimarkkinat voisivat ottaa vastaan kaiken käyttämättömän kapasiteetin.
3.3.3 Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat
(38)
Eurostatin tietojen ja todennettujen tuontitietojen mukaan Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni jyrkästi, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2007, ja alkoi jälleen nousta hieman vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välillä, mutta ei enää saavuttanut vuoden 2007 tasoa. Tämä näkyy myös Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuudessa, joka laski 40-45 prosentista vuonna 2007 10-15 prosenttiin vuonna 2009 ja nousi jälleen 15-20 prosentin tasolle tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättyessä huolimatta Kiinan hintojen 73 prosentin noususta.
3.3.4 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(39)
Unionin markkinat ovat suhteellisen suuri markkina-alue, jonka osuus disyaanidiamidin maailmanlaajuisesta kulutuksesta on noin 18 prosenttia, mutta ne eivät välttämättä ole houkuttelevin tai ainoa houkutteleva markkina-alue markkinasegmenttien ja hintojen osalta (ks. johdanto-osan 74 kappale). Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa itse asiassa siltä, että kiinalaiset tuottajat ennakoivat kysynnän kasvavan esimerkiksi Intiassa lääketeollisuudessa, joka käyttää disyaanidiamidia muun muassa diabeteslääkkeen (Metformiini) tuotannossa. Näin ollen suuri osa Kiinan käyttämättömästä kapasiteetista saatetaan mahdollisesti käyttää tämän uuden kysynnän tyydyttämiseksi. Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että unionin markkinat eivät ole ainoat kiinalaisia viejiä houkuttelevat markkinat.
3.3.5 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva päätelmä
(40)
Tutkimus vahvisti, että kiinalaisia tuotteita tuotiin edelleen unionin markkinoille polkumyyntihinnoin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun pidetään mielessä polkumyynnin jatkuminen ja se seikka, että unionin markkinat ovat suuri ja aiemmin kiinalaisten viejien kannalta varsin houkutteleva markkina-alue, sekä Kiinan käyttämätön kapasiteetti, joka ylittää unionin kokonaiskulutuksen, voidaan päätellä, että polkumyynti todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteet kumotaan. On kuitenkin huomattava, että nykyinen polkumyynnin taso on huomattavasti alhaisempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu taso.
4. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
4.1 Alustava huomio
(41)
Koska analyysi koskee vain yhtä yritystä, useimmat indikaattorit on esitetty joko indeksoidussa muodossa tai vaihteluväleinä luottamuksellisuuden säilyttämiseksi.
4.2 Unionin tuotannonala
(42)
Unionin tuottajan AlzChem AG:n tuotanto on 100 prosenttia unionissa tuotetusta disyaanidiamidista. AlzChem AG:n katsotaan tämän vuoksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
4.3 Kulutus unionin markkinoilla
(43)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla muuhun kuin sisäiseen käyttöön harjoittaman myynnin määrän ja Eurostatin tuontitietojen perusteella, joita on verrattu muihin tilastolähteisiin. Tarkastelujakson aikana kulutus kehittyi seuraavasti:
Taulukko 1
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kulutus (tonnia)
11 042
13 712
14 338
14 146
Indeksi (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Edellä esitetyn vapaiden markkinoiden kulutuksen lisäksi on huomattava, että tarkastelujaksolla disyaanidiamidin sisäinen käyttö unionin tuotannonalalla oli 10-20 prosenttia unionin tuotannosta ja kehittyi seuraavasti:
Taulukko 2
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Sisäinen käyttö - Indeksi (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4 Tuonti Kiinasta unioniin
(45)
Kun otetaan huomioon, että vain yksi viejä toimi yhteistyössä tutkimuksessa, todettiin, että Eurostatin tiedot olivat paras tiedonlähde tuonnin määrien ja hintojen osalta. Eurostatin tiedot koskevat 27 jäsenvaltion EU:ta, ja niitä verrattiin muihin lähteisiin, kuten Kiinan vientitilastoihin, 14 artiklan 6 kohdan mukaiseen tietokantaan ja yhteistyössä toimineen tuojan/käyttäjän tietoihin.
(46)
Disyaanidiamidin toimitukset Kiinasta tapahtuivat kahden tullimenettelyn puitteissa. Tavanomaisessa menettelyssä oli maksettava sekä tavanomainen tullitariffi että polkumyyntitulli. Sisäisen jalostuksen menettelyssä ei makseta mitään näistä tulleista, koska materiaalia on käytetty unionin ulkopuolelle vietyjen jatkojalostustuotteiden valmistukseen. Kuten jäljempänä olevasta taulukosta ilmenee, sisäisen jalostuksen menettely käsitti noin kaksi kolmannesta tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
4.4.1 Määrä ja markkinaosuus
(47)
Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vuonna 2007 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä laski huomattavasti. Sen kokonaismarkkinaosuus oli noin 15-20 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tästä huolimatta tarkastelujakson aikana tavanomaisen tullimenettelyn mukaisen tuonnin määrä Kiinasta vaihteli, kun taas sisäisen jalostusmenettelyn puitteissa tapahtunut tuonti Kiinasta yli kaksinkertaistui. Kun otetaan huomioon molemmat menettelyt, tuonnin määrä kasvoi kyseisellä kaudella mutta jäi silti huomattavasti pienemmäksi kuin ennen toimenpiteiden käyttöönottoa vallinnut taso (yli 6 000 tonnia).
Taulukko 3
Tuonti Kiinasta
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonnin määrä - tavanomainen menettely (tonnia)
881
1 251
1 781
730
Indeksi (2009 = 100)
100
142
202
83
Markkinaosuus
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Keskimääräinen tuontihinta - tavanomainen menettely (euroa/tonni)
1 218
1 267
1 826
2 101
Keskimääräinen tuontihinta - sisäisen jalostuksen menettely (euroa/tonni)
1 677
1 463
1 674
2 069
Tuonnin määrä - sisäisen jalostuksen menettely (tonnia)
676
984
654
1 467
Indeksi (2009 = 100)
100
146
97
217
Markkinaosuus - kaikki menettelyt
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2 Hinta
(48)
Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, tarkastelujaksolla Kiinasta tulevan tuonnin hinnat nousivat merkittävästi.
(49)
Unionin tuotannonalan mukaan hintojen kehitystä ei voida selittää hintoihin vaikuttavien pääasiallisten kustannustekijöiden eli raaka-aineiden ja energian kustannusten kehityksellä. Se ei kuitenkaan toimittanut mitään vaihtoehtoista selitystä tai luotettavaa näyttöä väitteensä tueksi.
4.4.3 Hintojen alittavuus
(50)
Hintojen alittavuuden arvioimista varten unionin tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla suuntautuvan myynnin hintojen painotettua keskiarvoa verrattiin kiinalaisen tuonnin vastaavaan CIF-hintojen painotettuun keskiarvoon (ainoastaan perusdisyaanidiamidi). Unionin tuotannonalan myyntihintoja oikaistiin varsinkin toimituskustannusten sekä palkkioiden osalta noudettuna lähettäjältä -tasolle. Kiinan viennin CIF-hinnat on saatu Eurostatilta, ja niitä on verrattu 14 artiklan 6 kohdan mukaiseen tietokantaan, ja niistä on jätetty pois sellainen tuonti, joka kuuluu sisäiseen jalostusmenettelyyn. Nämä CIF-hinnat oikaistiin tulliselvityskustannusten eli tullitariffin ja tuonnin jälkeisten kustannusten kattamiseksi. Hintojen alittavuutta sellaisen tuonnin osalta, joka kuuluu sisäiseen jalostusmenettelyyn, analysoidaan johdanto-osan 83 kappaleessa.
(51)
Vertailu osoitti, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihinnat eivät alittaneet unionin tuotannonalan hintoja.
4.5 Tuonti muista kolmansista maista unioniin
(52)
Tuonti muista kolmansista maista ei ollut mittavaa.
(53)
Tarkastelujakson aikana Yhdysvalloista tulevan tuonnin markkinaosuus ei koskaan ylittänyt 2:ta prosenttia. Tutkimuksessa kävi ilmi, että itse asiassa tässä tuonnissa oli kyse perusdisyaanidiamidista, joka oli alun perin tuotettu Kiinassa ja mikronoitu sen jälkeen Yhdysvalloissa.
Taulukko 4
Tuonti Yhdysvalloista
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonnin määrä (tonnia)
192
237
282
255
Indeksi (2009 = 100)
100
123
147
133
Markkinaosuus
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(54)
Polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan koskevan tarkastelun yhteydessä arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
4.6.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(55)
Unionin tuotannonala toimi integroidussa tuotantoketjussa, johon kuului disyaanidiamidin lisäksi myös tuotantoketjun alku- ja loppupään tuotteita. Unionin tuotantokapasiteetti ei ole vuodesta 2009 muuttunut disyaanidiamidin osalta. Tarkastelujaksolla unionin tuottaja kasvatti tuotantoaan lähinnä siitä syystä, että kysyntä unionin markkinoilla kasvoi, kuten edellä olevassa taulukossa 1 osoitettiin. Vuodesta 2010 lähtien unionin tuottaja on toiminut lähes täydellä kapasiteetilla. Näin ei ollut asianlaita vuonna 2009, jolloin rahoituskriisi vaikutti tuotantoon ja myyntiin.
Taulukko 5
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto - Indeksi (2009 = 100)
100
115
113
109
Tuotantokapasiteetti - Indeksi (2009 = 100)
100
100
100
100
Kapasiteetin käyttöaste
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2 Varastot
(56)
Unionin tuottaja piti yllä pientä varastoa koko tarkastelujakson ajan, mutta tätä ei pidetty tärkeänä tekijänä arvioitaessa unionin tuotannonalan tilannetta.
Taulukko 6
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Varastot - Indeksi (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3 Myyntimäärät, markkinaosuudet ja keskimääräiset yksikköhinnat unionissa
(57)
Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin määrä kasvoi 26 prosenttia tarkastelujaksolla samalla, kun sen myyntihinnat nousivat 7 prosenttia.
(58)
Unionin tuotannonala onnistui kasvattamaan myyntiään EU:ssa edellä taulukossa 1 esitetyn kulutuksen kasvun vuoksi. Unionin tuotannonalan osuus unionin markkinoista oli erittäin suuri.
Taulukko 7
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myyntimäärä - Indeksi (2009 = 100)
100
121
125
126
Markkinaosuus
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Myyntihinta - Indeksi (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4 Kannattavuus ja kassavirta
(59)
Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan kannattavuus parani merkittävästi, sillä se pystyi kasvattamaan myyntimääriään ja myyntihintojaan etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla. Kannattavuuden voimakas paraneminen on vielä ilmeisempää, jos sitä verrataan toimialan raskaasti tappiolliseen tilanteeseen alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla (- 20 % - 30 %).
Taulukko 8
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kannattavuus
- 10 %-0 %
- 10 %-0 %
- 10 %-0 %
- 5 %-0 %
(60)
Sisäiseen käyttöön liittyvien liiketoimien kannattavuus oli verrattain hyvä.
(61)
Tarkastelujakson aikana kassavirta oli kokonaiskannattavuuden kehityksen mukaisesti aina negatiivinen lukuun ottamatta tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa.
Taulukko 9
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta - Indeksi (2009 = - 100)
- 100
-84
- 229
174
4.6.5 Investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti
(62)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala teki investointeja olemassa olevien tuotantolaitteiden ylläpitoon ja optimointiin. Vuonna 2009 se teki merkittävän mikrodisyaanidiamidiin liittyvän uuden investoinnin.
Taulukko 10
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investoinnit - Indeksi (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Sijoitetun pääoman tuotto pysyi negatiivisena tarkastelujaksolla, kuten edellä mainittu kannattavuus.
Taulukko 11
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Sijoitetun pääoman tuotto - Indeksi (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Unionin tuotannonala ei ilmoittanut vaikeuksista pääoman saannissa tarkastelujakson aikana.
4.6.6 Työllisyys, tuottavuus, kasvu ja palkat
(65)
Tarkastelujakson aikana tehdyt investoinnit ovat osaltaan lisänneet pätevien työntekijöiden määrää. Keskimääräinen palkkataso kasvoi 15 prosenttia tarkastelujakson aikana.
(66)
Työllisyyden ja tuottavuuden kasvu heijastelee tuotannon kasvua vuonna 2010.
Taulukko 12
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työntekijöiden määrä - Indeksi (2009 = 100)
100
107
104
105
Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti) - Indeksi (2009 = 100)
100
108
108
105
Työvoimakustannukset työntekijää kohti - Indeksi (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7 Polkumyynnin laajuus ja elpyminen aiemmasta polkumyynnistä
(67)
Polkumyynti jatkui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, kuten edellä 3.2 kohdassa selitettiin.
(68)
Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää erityisen merkittävänä, kun otetaan huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä. Alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna unionin tuotannonalan tilanne parani huomattavasti - se oli hyvää vauhtia toipumassa aiemman polkumyynnin vaikutuksista etenkin kannattavuuden, myynnin ja markkinaosuuden osalta.
4.6.8 Päätelmät
(69)
Vaikka osa edellä mainitusta myönteisestä kehityksestä onkin suhteellisen tuoretta, unionin tuotannonalan tilanteen katsotaan parantuneen merkittävästi tarkastelujaksolla. Kaikki taloudelliseen tulokseen liittyvät indikaattorit olivat positiivisia tai melkein positiivisia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun mennessä.
(70)
Kun polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2007, unionin tuotannonala saattoi tasaisesti toipua polkumyynnin vahingollisista vaikutuksista ja hyödyntää enemmän mahdollisuuksiaan unionin markkinoilla ja EU:n ulkopuolisissa maissa. Se, että unionin tuotannonala hyötyi toimenpiteistä, käy parhaiten ilmi sen korkeasta tuotantotasosta, kapasiteetin käyttöasteesta sekä EU:n myyntihintojen ja kannattavuuden noususta. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinasta tuleva tuonti ei enää aiheuttanut merkittävää vahinkoa.
(71)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, että se seikka, että alkuperäisen tutkimuksen yhteydessä eräiden vahinkoindikaattoreiden kehitys oli myönteistä, ei estänyt komissiota vahvistamasta merkittävän vahingon esiintymistä kyseisenä aikana. Tämä väite on hylättävä. Asetuksen (EY) N:o 1331/2007 aikaan tilanne oli erilainen, erityisesti koska unionin tuotannonalan kannattavuus oli siihen aikaan heikompi. Lisäksi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu poikkeaa täysin perusasetuksen 5 artiklan mukaisesta tutkimuksesta. Jälkimmäisessä keskitytään siihen, aiheuttaako polkumyynti vahinkoa kotimaiselle teollisuudelle, kun taas edellisessä ennakoidaan tulevaa ja analysoidaan, mitä todennäköisesti tapahtuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
5. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(72)
Kuten edellä esitetystä käy ilmi, unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin sen vuoksi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti vahingon toistumiseen.
5.1 Kiinan käyttämättömän kapasiteetin vaikutus
(73)
Tutkimus on osoittanut, että Kiinassa on runsaasti tuotantokapasiteettia (ks. johdanto-osan 34-37 kappale). Ei kuitenkaan voida kohtuudella päätellä, että kyseinen käyttämätön kapasiteetti todennäköisesti johtaisi merkittävään tuontiin unioniin.
(74)
Unioni on yksi monista markkinoista, joilla kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat myyvät. Hintojen osalta unionin tuotannonalalta, yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja Kiinan vientitilastoista saadut tiedot vahvistavat, että useat EU:n ulkopuoliset markkina-alueet ovat vähintään yhtä houkuttelevat kuin unionin markkinat.
(75)
Mitä tulee unionin tuotannonalan vientimyyntiin, se tapahtui usein unionissa veloitettuja hintoja korkeammilla hinnoilla. Päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, ettei sen korkeammilla vientihinnoilla ollut mitään tekemistä tällaisten markkinoiden suhteellisen houkuttelevuuden kanssa, vaan ne selittyvät ennemminkin sillä, että myynti koski vain vähäisiä määriä. Tämä väite olisi hylättävä, koska EU:n tuotannonalan kokonaismyyntimäärät vientimarkkinoille olivat edelleen merkittävät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (20-30 prosenttia unionin tuotannonalan tuotannosta). Perusteluja ei myöskään esitetty sille, että myyntitapahtumat asiakkaille olisivat todella koskeneet huomattavasti vähäisempiä määriä.
(76)
Myöskään kiinalaisen disyaanidiamidin eri markkinoille suuntautuvan viennin hintoja koskevista tilastotiedoista ei käy ilmi, että EU:n markkinat olisivat muihin vientimarkkinoihin verrattuna erityisen houkuttelevat. Merkittävää käyttämätöntä kapasiteettia oli jo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta se ei ilmennyt kiinalaisten viejien vahingollisena hinnoittelukäytäntönä. Se, että käyttämätön kapasiteetti kasvaa entisestään, ei ole tässä tapauksessa osoitus vahingon toistumisen todennäköisyydestä. Intia on ylivoimaisesti maailman suurin disyaanidiamidin markkina-alue. Kiinan vientitilastoista ilmenee, että Kiinan myyntimäärät EU:hun ovat vain noin 10 prosenttia Intiaan suuntautuvan myynnin määristä ja että Kiinan EU:hun myymän tavaran keskimääräiset tonnihinnat vastasivat suunnilleen Kiinan myyntihintoja Intiaan. Toisin sanoen tärkeillä Intian markkinoilla vallitsevat markkinahinnat (jotka ovat nousseet tarkastelujaksolla keskimäärin 65 prosenttia) ovat disyaanidiamidin tuottajien kannalta yhtä lailla houkuttelevat. Ei ole merkkejä siitä, että Kiinan käyttämätön kapasiteetti johtaisi mittavaan tuontiin unioniin. Tällä hetkellä on odotettavissa, että ainakin osaa tästä käyttämättömästä kapasiteetista ei käytetä lähitulevaisuudessa. Tämä päätelmä perustuu menneeseen kehitykseen, sillä pyynnön esittäjän toimittamien tietojen mukaan vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä Kiina kasvatti kapasiteettiaan noin 50 prosenttia mutta lisäsi kokonaistuotantoaan vain noin 20 prosenttia. Pyynnön esittäjän vuoteen 2016 tekemät ennusteet osoittavat, että Kiinan kapasiteetti ylittää reippaasti maailmanlaajuisen kysynnän, eikä sitä näin ollen käytetä toistaiseksi. Koko maan ylimääräinen kapasiteetti ei olisi näin suuri, jos ennusteet tehtäisiin yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen myyntietojen pohjalta. Toisin kuin EU:n tuotannon tapauksessa (ks. johdanto-osan 55 kappale edellä), Kiinan disyaanidiamidin tuotanto ei ole osa täysin integroitunutta tuotantoketjua, jolloin kapasiteetin jättäminen käyttämättä ei ole yhtä kallista.
(77)
Osa Kiinan liikakapasiteetista voidaan lisäksi todennäköisesti ohjata etenkin lääketeollisuuden alalla Intian kaltaisissa maissa kasvavan kysynnän tyydyttämiseksi (ks. johdanto-osan 39 kappale). Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että AlzChemin disyaanidiamidituotteita pidettiin EU:n käyttäjien kannalta houkuttelevampina muun muassa maantieteellisen sijainnin ja toimitusvarmuuden vuoksi. Tämä antaa tiettyjä etuja kiinalaisiin tuottajiin verrattuna EU:n tärkeimpien käyttäjien osalta, jotka ostavat disyaanidiamidia merkittäviä määriä. Tämä tilanne huomioon ottaen Kiinan suuren tuotantokapasiteetin pohjalta ei sinällään voida päätellä, että vahingon toistuminen olisi todennäköistä. Pelkästään sen seikan pohjalta, että unionin tuotannonala on menettänyt asemiaan maailmanlaajuisen tuotantokapasiteetin osalta, ei tällaista päätelmää voida kumota.
5.2 Ennustetun markkinoiden kasvun vaikutus
(78)
Useat osapuolet mainitsivat disyaanidiamidin maailmanlaajuisten markkinoiden odotettavissa olevan merkittävän kasvun, mikä johtuu pääasiassa vakiintuneista sovelluksista lääke- ja maatalousteollisuudessa. Tämä johtuu diabeteslääkkeen tuotannon kasvusta pääasiassa Intiassa. Tähän kasvuun viittaa jo EU:n kulutuksen lisääntyminen, joka ilmenee edellä olevasta taulukosta 1.
(79)
EU:n markkinoiden odotetaan myös kasvavan mutta vähäisemmässä määrin. Tämä johtuu siitä, että suuri maailmanlaajuista myyntitoimintaa harjoittava lääkkeiden valmistaja on sijoittautunut unioniin.
(80)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä kiisti kasvun laajuuden. On kuitenkin huomattava, että sen havainnot ovat tältä osin ristiriitaiset ja että useiden lähteiden mukaan EU:n kysyntä on vakaata ja maailmanlaajuinen kasvu merkittävää. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan myyntitiedot osoittavat kulutuksen kasvavan nopeasti Kiinan kotimarkkinoilla. Näin ollen mikään asiakirja-aineistossa esitetty seikka ei tue pyynnön esittäjän väitettä siitä, että kysyntä on tasaista eikä tule nousemaan.
(81)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä myös korosti, että se oli menettänyt myyntimääriään ja markkinaosuuttaan EU:n ulkopuolisilla markkinoilla. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että EU:n tuotannonala on toiminut lähes täydellä kapasiteetilla vähäisin varastoin samalla, kun disyaanidiamidin kulutus EU:ssa on jatkanut kasvuaan. Näin ollen on pikemminkin niin, että EU:n tuotannonala oli päättänyt keskittyä enemmän EU:n markkinoille lisäämättä merkittävästi tuotantokapasiteettiaan, minkä vuoksi se ei voinut täysin hyödyntää kasvua muilla markkinoilla. Tilanne voi kuitenkin muuttua, jos sen laajentumissuunnitelmat toteutuvat. Tämän vuoksi voidaan olettaa, että vaikka kiinalaisen disyaanidiamidin tuontimäärät unioniin kasvaisivat lähitulevaisuudessa, tämä ei johtaisi automaattisesti vahingon toistumiseen. Unionin tuotannonala hyötyy kiinalaisten tuottajien tavoin maailmanlaajuisen kysynnän kasvusta.
(82)
Kuten edellä mainittiin, unionin tuottaja on erittäin arvostettu markkinoilla ja näyttää olevan useiden keskeisten asiakkaiden suosikkitoimittaja ainakin joidenkin disyaanidiamidisovellusten osalta. Se on voinut disyaanidiamidituotteidensa laadun ja luotettavuuden ansiosta tehdä suuria sopimuksia keskeisten EU:n asiakkaiden kanssa, ja tämän tilanteen odotetaan jatkuvan riippumatta siitä, kumotaanko toimenpiteet vai ei. Päätelmien ilmoittamisen jälkeen merkittävä EU:n käyttäjä totesi, että se hankkisi jatkossakin menettelyn kohteena olevaa tuotetta unionin tuotannonalalta, vaikka polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumottaisiin.
5.3 Muita näkökohtia
(83)
Kuten johdanto-osan 50-51 kappaleessa selitettiin, Kiinan tuontihinnat eivät alittaneet unionin tuotannonalan hintoja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Hinnan alittavuutta ei esiintynyt tavanomaisessa menettelyssä (noin kolmannes tuontimääristä). Hyvin vähäistä hinnan alittavuutta esiintyi, jos myös sisäisen jalostuksen menettely otettiin huomioon (loput kaksi kolmasosaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneesta tuonnista). Tämä tilanne eroaa alkuperäisessä tutkimuksessa todetusta huomattavasta hinnan alittavuudesta ja johtui tuontihintojen yleisestä asteittaisesta - vaikkakin epätasaisesta - noususta toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Itse asiassa kiinalaisen tuonnin CIF unionin rajalla -hinta nousi 73 prosenttia vuodesta 2009 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun saakka.
(84)
EU:n tuotannonala on osoittanut, että se säilyttää kilpailukykynsä myös ilman toimenpiteitä, kun otetaan huomioon sen mittava vienti (20-30 prosenttia tuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla) EU:n ulkopuolisiin maihin, joissa ei ole käytössä toimenpiteitä ja joissa se on joutunut vastaamaan kiinalaisten tuottajien kilpailuun ilman polkumyyntitoimenpiteiden antamaa tukea. Jäljempänä kuvattua vientimäärän laskua tarkasteltaessa on otettava huomion unioniin suuntautuvien myyntimäärien nousu ja unionin tuotannonalan muuttumaton tuotantokapasiteetti, joka on periaatteessa käytetty kokonaisuudessaan.
Taulukko 13
2009
2010
2011
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Vientimäärä - Indeksi (2009 = 100)
100
105
80
77
Vientihinta (etuyhteydetön) - Indeksi (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Kiinasta tulevan tuonnin hintoja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisten 8 kuukauden aikana analysoitiin myös unionin tuotannonalan esittämän huomautuksen pohjalta. Unionin tuotannonala oli esittänyt, että Kiinasta peräisin olevasta tuonnista aiheutuvaa voimakasta hintapainetta oli ilmaantunut uudelleen pian tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeistä ajanjaksoa ei perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan yhdessä sen 11 artiklan 5 kohdan pohjalta yleensä oteta huomioon. Vaikka nämä tiedot olisikin otettava huomioon, tässä vaiheessa niistä ei kuitenkaan voida tehdä päätelmiä, koska ei ole selvää, ovatko nämä muuttuneet hinnat - jos ne vahvistetaan - luonteeltaan pysyviä. Esimerkkinä voidaan todeta, että vaikka hinnat laskivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulta toukokuulle 2013, ne nousivat jälleen kesäkuussa 201310 prosenttia. Koska nämä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisen ajan hinnat olivat edelleen huomattavasti korkeammat kuin alkuperäisessä tutkimuksessa havaitut hinnat, ei näytä kovin todennäköiseltä, että ne lähitulevaisuudessa voisivat merkittävästi heikentää unionin tuotannonalan - joka ei kärsi tällä hetkellä merkittävää vahinkoa - nykyistä tilannetta.
(86)
Ei ole myöskään viitteitä siitä, että toimenpiteiden kumoaminen vaikuttaisi markkinahintoihin lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. On huomattava, että suuri osa unionissa myydystä disyaanidiamidista myydään monivuotisten sopimusten pohjalta, ja käyttäjäteollisuuden kannalta luotettavat ja vakaat toimitukset luotettavalta tuottajalta näyttävät olevan erittäin tärkeitä. Kaksi kolmasosaa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson tuonnista tapahtui lisäksi sisäisen jalostuksen menettelyssä, jossa ei makseta tuonti- tai polkumyyntitulleja. Yhteenvetona voidaan todeta, että vaikka ei voidakaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että jotkin sopimukset neuvotellaan uusiksi ja tuontihinnat saattavat laskea, ei ole todennäköistä, että tästä aiheutuu vahinkoa, jos tullit kumotaan.
5.4 Vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(87)
Edellä esitetyn perusteella ei ole todennäköistä, että unionin tuotannonalan olisi - jos toimenpiteet kumottaisiin - vähennettävä disyaanidiamidin myyntiä ja tuotantomääriä ja/tai hintoja siinä määrin, että vähennyksillä olisi merkittävä vaikutus sen kannattavuuteen ja kokonaisasemaan.
(88)
Päinvastoin, kun otetaan huomioon maailmanlaajuinen kulutuksen kasvu, Kiinasta tulevan tuonnin määrät ja hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla sekä hinnat muilla markkinoilla, on odotettavissa, että jos toimenpiteitä ei ole käytössä, unionin tuotannonalan disyaanidiamidin myynti jatkuu vahvana ja vaikuttaa positiivisesti sen disyaanidiamidiketjun ja NCN-ketjun toimintaan.
(89)
Unionin tuotannonalan odotetaan toimivan täydellä kapasiteetilla riippumatta siitä, kumotaanko toimenpiteet vai ei. Lisäksi unionin tuotannonala sai tänä vuonna päätökseen laajennusohjelman alustavat työt. Syksyllä 2013 se periaatteessa suostui lisäämään huomattavasti disyaanidiamidin tuotantokapasiteettiaan. Markkinat, mukaan luettuina tärkeät EU:ssa toimivat asiakkaat, ottivat tiedon tästä laajennusohjelmasta tyytyväisinä vastaan. Laajennussuunnitelma antaa olettaa, että unionin tuotannonala uskoo maailmanlaajuisen kysynnän olevan vahvaa ja että AlzChemin pitäisi hyötyä tästä kasvusta.
(90)
Vaikka unionin tuotannonalaan kohdistuukin lähitulevaisuudessa jonkin verran kiinalaisen tuonnin aiheuttamaa hintapainetta, vaikutusten ei hintojen ja kannattavuuden osalta odoteta olevan merkittäviä, koska unionin tuotannonalan markkinaosuus on suuri, koska sillä on toimituksen laatuun ja luotettavuuteen liittyviä etuja ja koska se kykenee varmistamaan itselleen suuria sopimuksia. Vaikutukset eivät sen vuoksi täytä perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaista ”vahingon todennäköisyyden” kynnysarvoa.
(91)
Komissio toteaa, että unionin tuotannonalaan kohdistuvan vahingon toistuminen on epätodennäköistä, jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin.
6. UNIONIN ETU
(92)
Koska vahingon toistumisen on todettu olevan epätodennäköistä, unionin etua koskevat päätelmät eivät ole tarpeen.
7. POLKUMYYNNIN VASTAISTEN TOIMENPITEIDEN KUMOAMINEN
(93)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella, että voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin perustelluissa tapauksissa asianmukaisesti huomioon, mutta mikään niistä ei antanut aihetta muuttaa edellä mainittuja päätelmiä.
(94)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevan disyaanidiamidin tuonnissa sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi kumottava ja menettely olisi päätettävä.
(95)
Ottaen huomioon edellä kuvatut olosuhteet eli Kiinassa oleva käyttämätön kapasiteetti sekä mahdollinen hinnan alittavuus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisenä aikana komissio aikoo seurata tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia, jotta voidaan nopeasti toteuttaa asianmukaisia toimia tilanteen niin vaatiessa. Seuranta rajoittuu tämän asetuksen julkaisua seuraavien kahden vuoden ajanjaksolle,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kumotaan polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tällä hetkellä CN-koodiin 2926 20 00 luokiteltavan 1-syaaniguanidiinin (disyaanidiamidin) tuonnissa ja päätetään kyseistä tuontia koskeva menettely.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 11 päivänä helmikuuta 2014.