RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1269/2012
af 21. december 2012
om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i bl.a. Rusland efter en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 3, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 954/2006 (2) efter en undersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Kroatien, Rumænien, Rusland og Ukraine. Foranstaltningerne bestod i en antidumpingtold i form af en værditold på mellem 24,1 % på importen af varer fra individuelt nævnte eksporterende producenter i Rusland og en resttold på 35,8 % på importen af varer fra alle andre virksomheder i Rusland. Den endelige antidumpingtold var på 35,8 %, dvs. resttolden, og var blevet pålagt OAO TMK-gruppen, der er genstand for den fornyede undersøgelse, (»TMK-gruppen« eller »ansøgeren«), som bestod af OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant og OAO Seversky Tube Works.
(2)
Ved forordning (EF) nr. 812/2008 (3) ændrede Rådet efter indledningen af en interimsundersøgelse, som TMK-gruppen havde anmodet om i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, (»den fornyede undersøgelse«), den endelige antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål, til 27,2 % for TMK-gruppen.
(3)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012 (4) opretholdt Rådet efter en udløbsundersøgelse (»udløbsundersøgelsen«) de foranstaltninger, der var blevet indført ved forordning (EF) nr. 954/2006 på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Ukraine.
(4)
I overensstemmelse hermed er de i øjeblikket gældende foranstaltninger de foranstaltninger, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012. TMK-gruppen, der bestod af OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant og OAO Seversky Tube Works, er underlagt en antidumpingtold på 27,2 %.
1.2. Indledning af en delvis interimsundersøgelse
(5)
Den 14. oktober 2011 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (»indledningsmeddelelsen«) (5) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Rusland.
(6)
Den fornyede undersøgelse, som er begrænset til undersøgelsen af dumpingaspektet, blev indledt efter en begrundet anmodning indsendt af TMK-gruppen. Ansøgeren fremlagde i sin ansøgning umiddelbare beviser for, at det ikke længere er nødvendigt at fastholde foranstaltningerne på det nuværende niveau for at modvirke den skadevoldende dumping.
1.3. Berørte parter
(7)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, myndighederne i eksportlandet og EU-erhvervsgrenen om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(8)
For at indhente de oplysninger, som Kommissionen anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte den et spørgeskema til ansøgeren, som besvarede det inden for fristen.
(9)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige for at kunne fastsætte dumpingens omfang. Der blev udført kontrolbesøg hos ansøgeren og hos dens forbundne handelsvirksomheder ZAO TMK Trade House (Moskva), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkaryno), TMK Europe GmbH (Køln), TMK Italia s.r.l. (Lecco) og TMK Global S.A. (Genève).
1.4. Den nuværende undersøgelsesperiode
(10)
Undersøgelsen af dumpingens omfang omfattede perioden fra den 1. oktober 2010 til den 30. september 2011 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(11)
Den pågældende vare er den samme som i gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012, hvorved de nuværende foranstaltninger blev indført, dvs. sømløse rør af jern eller stål, med cirkulært tværsnit, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, med en kulstofværdi på 0,86 og derunder ifølge formler og kemiske analyser foretaget af International Institute of Welding (6) og med oprindelse i Rusland (»den pågældende vare«), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 og ex 7304 59 93.
2.2. Samme vare
(12)
Som fastslået i den oprindelige undersøgelse og i udløbsundersøgelsen bekræftede den nuværende undersøgelse, at den vare, der fremstilles i Rusland og eksporteres til Unionen, den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Rusland, og den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenter, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål. Disse varer anses således for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Dumping af import i NUP
3.1.1. Normal værdi
(13)
Hjemmemarkedssalget blev foretaget via de forretningsmæssigt forbundne virksomheder, ZAO TMK Trade House og TMK Warehouse, som solgte den pågældende vare videre til uafhængige kunder i Rusland.
(14)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev det først undersøgt, om den enkelte eksporterende producents samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt sammenlignet med det samlede eksportsalg til Unionen, dvs. om den samlede mængde af et sådant salg udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. I undersøgelsen blev det fastslået, at hjemmemarkedssalget var repræsentativt for alle eksporterende producenter.
(15)
Det blev desuden undersøgt, om den enkelte varetype af den samme vare, der solgtes af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet, var tilstrækkeligt repræsentativ i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, hvis ansøgerens samlede salgsmængde på hjemmemarkedet af den pågældende varetype til uafhængige kunder i NUP udgjorde mindst 5 % af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige varetype, der blev eksporteret til Unionen.
(16)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4, blev det efterfølgende undersøgt, om hjemmemarkedssalget af den enkelte varetype, som var blevet solgt i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel. Dette blev gjort ved at fastsætte, hvor stor en andel af hjemmemarkedssalget til uafhængige kunder af hver af de eksporterede typer af den pågældende vare der var fortjenstgivende i NUP.
(17)
For de varetyper, hvor mere end 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af varetypen lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi pr. varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(18)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for denne varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som en vejet gennemsnitspris udelukkende af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i NUP.
(19)
Den normale værdi for ikke-repræsentative varetyper (altså varer, hvor hjemmemarkedssalget udgjorde under 5 % af eksportsalget til Unionen, eller varer, som slet ikke blev solgt på hjemmemarkedet) blev beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne pr. varetype plus et beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. For det eksisterende hjemmemarkedssalg blev fortjenesten for transaktioner i normal handel på hjemmemarkedet pr. varetype anvendt for de pågældende varetyper. Hvor der ikke var noget hjemmemarkedssalg, anvendtes en gennemsnitlig fortjeneste.
(20)
Med hensyn til produktionsomkostningerne, herunder navnlig energiomkostningerne, blev det, for så vidt angår gas, undersøgt, om de gaspriser, som blev betalt af de eksporterende producenter, i tilstrækkelig grad afspejlede de omkostninger, der var forbundet med gasproduktionen og -distributionen.
(21)
Det blev konstateret, at hjemmemarkedsprisen på gas, som de eksporterende producenter betalte, var på ca. en tredjedel af eksportprisen for naturgas fra Rusland. I den forbindelse tyder alle tilgængelige oplysninger på, at hjemmemarkedspriserne på gas i Rusland er regulerede priser, der ligger langt under markedspriserne på uregulerede markeder for naturgas. Da gasomkostningerne således ikke i tilstrækkelig grad var afspejlet i de eksporterende producenters regnskaber, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5, måtte de justeres i overensstemmelse hermed. Da der ikke forelå tilstrækkeligt repræsentative, ikke-fordrejede gaspriser for det russiske hjemmemarked, fandtes det hensigtsmæssigt i medfør af artikel 2, stk. 5, at basere justeringen på information fra andre repræsentative markeder. Den justerede pris var baseret på gennemsnitsprisen for russisk gas, når den blev solgt til eksport ved den tysk/tjekkiske grænse (Waidhaus), og justeret for lokale distributionsomkostninger. Waidhaus, der er knudepunktet for det russiske salg af gas til Unionen, som både er det største marked for russisk gas, og hvis priser i rimeligt omfang afspejler omkostningerne, kan anses for at være et repræsentativt marked, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5.
(22)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gjorde TMK-gruppen gældende, at justeringen af gasprisen var i modstrid med grundforordningens artikel 2, stk. 5, og artikel 2.2.1.1 i WTO-antidumpingaftalen. Som nævnt i betragtning 21 blev det konstateret, at hjemmemarkedsprisen på gas, som TMK-gruppen betalte, var på ca. en tredjedel af eksportprisen for naturgas fra Rusland. Da gasomkostningerne således ikke i tilstrækkelig grad var afspejlet i de eksporterende producenters regnskaber, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5, måtte de derfor justeres i overensstemmelse hermed. TMK-gruppens påstand blev anset for at være udokumenteret og blev i mangel af beviser afvist.
3.1.2. Eksportpris
(23)
Det bør bemærkes, at en vis eksportmængde af den pågældende vare ikke var blevet indberettet af TMK-gruppen, da de mente, at den pågældende vare ikke var omfattet af undersøgelsen. Prøver i form af tværsnit af den vare, der angiveligt ikke var omfattet af varedækningen før og efter yderligere bearbejdning, blev forelagt Kommissionens tjenestegrene under kontrolbesøgene, hvilket imidlertid ikke kan anses for at være et afgørende bevis.
(24)
Kommissionen var efter at have undersøgt sagen af den opfattelse, at den pågældende vare var omfattet af varedækningen. De tilsvarende eksporttransaktioner blev derfor taget i betragtning i beregningen af dumpingen.
(25)
Under en høring den 9. november 2012 under ledelse af høringskonsulenten anførte TMK-gruppen, at den hovedsageligt ønskede at beskæftige sig med klassificeringsspørgsmålet, som var blevet fremsat i det dokument, hvor der blev fremlagt oplysninger, og som efter TMK's mening førte til en stigning i dumpingmarginen på ca. 13-14 %. TMK-gruppen udtrykte nogen forundring over, at disse varer blev anset for at være omfattet af undersøgelsen og gentog, at de eksporterede mængder ikke var blevet indberettet, da disse varer var »emner« (også kaldet »hule produkter«) og ikke rør, og dermed efter deres mening ikke hørte ind under varedækningen. De fremførte yderligere, at dette anliggende allerede var blevet behandlet meget indgående af Kommissionens tjenestegrene under kontrolbesøget. I den henseende bør det bemærkes, at TMK-gruppen selv anførte i et indlæg af 31. august 2012, at »spørgsmålet om, hvorvidt »hule produkter«, der hører ind under KN-kode 7304 59 10, bør være omfattet af undersøgelsen, er blevet indgående behandlet under undersøgelsen«. Faktisk har både European Steel Tube Association (»ESTA«) og TMK-gruppen haft rig mulighed til at kommentere dette anliggende ved flere lejligheder. Desuden bør det bemærkes, at Kommissionens tjenestegrene anmodede TMK's forretningsmæssigt forbundne importører om at udfylde bilaget til spørgeskemaet og kontrollerede de modtagne oplysninger under et kontrolbesøg med henblik på at indsamle alle relevante oplysninger. Udtalelsen om, at denne sag var blevet »indgående« behandlet af Kommissionens tjenestegrene under undersøgelsen, og at disse varer var blevet anset for at høre ind under varedækningen, var ikke korrekt og blev derfor afvist.
(26)
TMK-gruppen fremførte yderligere, at det var ulovligt og uberettiget at medregne disse eksportmængder, da Kommissionens tjenestegrene ikke kunne påvise, at disse rør ikke var »ubearbejdede«, og at konklusionen om, at disse emner var halvfabrikata (eller delvist bearbejdede) varer, var dårligt begrundet.
(27)
For det første skal det erindres, at de varer, der er omfattet af KN-kode 7304 39 10 og 7304 59 10, er »rør og hule profiler«, sømløse, af jern (bortset fra støbejern) og stål, »ubearbejdede lige rør med ensartet godstykkelse, udelukkende bestemt til fremstilling af rør med andet tværsnit eller anden godstykkelse«. I den forklarende bemærkning til underposition 7304 39 10 og 7304 59 10 anføres det, at de omfatter »sømløse stålrør, som hovedsagelig er fremstillet ved gennemboring og varmtvalsning eller ved gennemboring og varmtrækning eller varmstrengpresning; de betegnes almindeligvis som »emner«. De er bestemt til forarbejdning til rør med andet tværsnit og anden godstykkelse og med mindre dimensionstolerancer end udgangsproduktet. De foreligger med afklippede og afgratede ender, men uden anden bearbejdning. Deres udvendige og indvendige overflade er rå og med påsiddende glødeskæl. De er hverken olierede, forzinkede eller lakerede.« Efter at have overvejet de argumenter, som TMK-gruppen og ESTA har fremført, er det opfattelsen, at ud fra de forskellige dokumenter, der er blevet indsamlet under kontrolbesøgt (kundens købsordre og specifikationer, kontrakter mellem virksomheder, fakturaer udstedt af forretningsmæssigt forbundne importører, beskrivelse af ISO-standard 9809-1), er disse rør reelt set »halvfabrikata« i den forstand, at de skal opfylde visse krav og specifikationer, f.eks. »varmebehandlede rør af topkvalitet uden svejsning til cylindere, af ståltype 34CrMo4, i henhold til UNI EN 10083-1 og DIN 1629, med »grovkornsglødning« og »afglattede ender«, af de dimensioner, der er angivet i købsordren.« Desuden peger andre krav, som er anført i kundens købsordre og i specifikationerne, f.eks. »ultralydstest med henblik på at finde defekter, kontrollere godstykkelse, urundhed samt om emnet er lige«, på, at der sker yderligere bearbejdning af disse rør, hvilket ikke er tilfældet for de såkaldte »emner«.
(28)
TMK-gruppen hævdede, at de træk, der gør sig gældende ved »grovkornsglødning« og »afglattede ender« ikke hører til de kriterier, der er opført i teksten med de relevante KN-koder og den forklarende bemærkning, og hvis formål er at fastslå, om et rør er ubearbejdet. I den forbindelse skal det bemærkes, at teksten til positionerne og den relevante forklarende bemærkning ikke altid indeholder en udtømmende liste over alle de kendetegn, der gør sig gældende for de omfattede varer. I forbindelse med sådanne varer som de nævnte, der har de samme karakteristika som andre former for varer, afhænger klassifikationen af de vigtigste kendetegn for de importerede varer. Ganske vist hører disse kendetegn ikke til blandt de kriterier, der er opført i teksten for de relevante KN-koder og den forklarende bemærkning, men de er fortsat vigtige elementer med hensyn til vurderingen af, hvorvidt varetyper kan betragtes som »ubearbejdede« og dermed henhørende under anvendelsesområdet for KN-kode 7304 39 10 og 7304 59 10.
(29)
TMK-gruppen hævdede også, at disse rør ikke var udglødet, da de ikke var blevet varmebehandlet som anført i valseværkscertifikaterne. Det bør i den forbindelse bemærkes, at kundens købsspecifikationer indeholder modstridende oplysninger, idet de nævner produktets varmebehandling. Der henvises i andre dokumenter til disse købsspecifikationer, som f.eks. producentens erklæring udstedt af TMK-gruppen og specifikationen til de kontrakter, som TMK-gruppen og dens ikke forretningsmæssigt forbundne kunde havde underskrevet.
(30)
Det blev desuden bemærket, at i de ovennævnte kontrakter mellem virksomheder, som blev fremlagt af TMK-gruppen under kontrolbesøget, var disse varer oprindeligt klassificeret under en anden KN-kode (i forbindelse med foranstaltninger) og blev ændret til en KN-kode, der ikke var i forbindelse med foranstaltninger (også under UP), selv om der i henhold til de tilgængelige oplysninger ikke var ændringer af kundens købsordre og varespecifikationer. TMK-gruppen fremførte, at denne ændring i KN-koden var irrelevant, da det afgørende i henhold til bestemmelserne for den gældende toldposition er varernes objektive karakteristika på det tidspunkt, hvor de blev importeret til Unionen. Selv om varernes objektive karakteristika på det tidspunkt, hvor de blev importeret til Unionen, er et vigtigt element, afviser TMK-gruppen ikke, at de klassificerede varetyperne under foranstaltninger, inden de ændrede denne klassificering endog uden at ændre i varespecifikationerne. Det anses for at være et af de elementer, der fører til konklusionen om, at de pågældende varetyper er omfattet af denne undersøgelse.
(31)
Det blev også bemærket, at den ikke-forretningsmæssigt forbundne kundes købsspecifikationer klart henviste til »halvfabrikata« frem for »emner« og »hule produkter«. TMK-gruppen gjorde vedrørende det sidste punkt gældende, at det er totalt irrelevant for toldpositionen, hvordan varen beskrives af en køber. Hertil anføres det, at køberens beskrivelse af varen har en vis værdi, da køberen tydeligvis er klar over kravene i forbindelse med varen på tidspunktet for ordrens afgivelse. Påstanden om, at køberens beskrivelse er »totalt irrelevant«, er derfor tvivlsom.
(32)
Som konklusion kan anføres, at de sømløse rør af stål, der er halvfabrikata, fremstillet ved varmebehandling og indkøbt med det formål at producere sådanne cylindere, skal opfylde meget detaljerede krav af teknisk, kvalitetsmæssig og størrelsesmæssig art. Disse kendetegn svarer klart ikke til begrebet »ubearbejdet« jf. de forklarende bemærkninger til KN-kode 7304 39 10 og 7304 59 10, og derfor må de kommentarer, som TMK-gruppen har fremsat om Kommissionens angiveligt forkerte fortolkning af begrebet »ubearbejdet«, afvises.
(33)
I modsætning til en række tidligere erklæringer fremførte TMK-gruppen også, at disse varer, der blev solgt til en ikke-forretningsmæssigt forbunden kunde, ikke kun var beregnet til den samme anvendelse, dvs. fremstillingen af cylindere, men kunne også omdannes til såkaldte »præcisionsrør«. Gruppen anførte, at den ikke-forretningsmæssigt forbundne kunde først omdanner emner til koldvalsede rør (eller præcisionsrør), som derefter forarbejdes til gascylindere. Det bør bemærkes, at dette element ikke kun er i strid med det, som TMK-gruppen anførte i tidligere indlæg, men også med det, der blev konstateret i de dokumenter, der blev indsamlet under kontrolbesøgene. Trods det ovenfor anførte, bør det bemærkes, at denne supplerende påstand var ny, den blev fremsat sent, og den var udokumenteret. Desuden fremlagde gruppen dokumentation, som angiveligt viste, at den ikke-forretningsmæssigt forbundne kunde også solgte præcisionsrør. Det blev anført, at denne dokumentation blev fremsat meget sent i undersøgelsen, men det blev også bemærket, at dokumentationen vedrørte en periode lang tid efter afslutningen af NUP, og at dokumenterne vedrørte et eventuelt salg af enhver form (eller profil) af de koldvalsede varer (rør). Disse argumenter blev derfor afvist.
(34)
Størstedelen af eksporten af den pågældende vare foretaget af de eksporterende producenter til Unionen fandt sted til uafhængige kunder i Unionen gennem to forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder, nemlig TMK Europe GmbH med hjemsted i Tyskland og TMK Italia s.r.l. med hjemsted i Italien. Eksportprisen for ovennævnte eksport blev fastsat ud fra de eksportpriser, der faktisk var blevet betalt eller skulle betales i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, dvs. på grundlag af den videresalgspris, der faktisk var blevet betalt eller skulle betales af den første uafhængige køber i Unionen til den forretningsmæssigt forbundne virksomhed i undersøgelsesperioden, justeret for alle udgifter påløbet mellem importen og videresalget og justeret for fortjeneste.
(35)
En begrænset mængde blev eksporteret direkte til uafhængige købere i Unionen. Eksportprisen for denne mængde blev fastsat ud fra de eksportpriser, der faktisk var blevet betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.1.3. Sammenligning
(36)
Den normale værdi og eksportprisen for de eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, via justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed. På det grundlag blev der foretaget justeringer for emballering, transportomkostninger, kreditomkostninger og antidumpingtold.
(37)
TMK-gruppen anmodede om, at visse karakteristika vedrørende stålsort, udvendig gevindskæring og overfladebelægning i forbindelse med den pågældende vare skulle tages i betragtning for at sikre en rimelig sammenligning mellem den pågældende vare solgt på hjemmemarkedet og solgt til eksport.
(38)
Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (»ESTA«) hævdede, at enhver anmodning om at ændre den varedefinition eller metode, som var blevet anvendt i den oprindelige undersøgelse eller den efterfølgende fornyede undersøgelse, var en overtrædelse af grundforordningens artikel 11, stk. 9, og ikke burde tages i betragtning.
(39)
I den forbindelse fremgik det af undersøgelsen, at TMK-gruppens anmodning ikke havde indflydelse på varedefinitionen, men snarere gjorde det muligt at udpege yderligere karakteristika, hvilket sikrer en retfærdig sammenligning af den pågældende vare med samme egenskaber. Desuden blev det konstateret, at disse yderligere karakteristika påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed.
(40)
Ud fra ovenstående blev anmodningen anset for berettiget, og de ovennævnte karakteristika blev derfor taget i betragtning.
(41)
TMK-gruppen hævdede, at i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 10, burde den told, der var betalt for DDP-transaktioner (»leveret fortoldet«) ikke fratrækkes for at beregne eksportprisen. Den hævdede, at sammenlignet med den seneste 12-måneders periode inden indførelsen af antidumpingtolden på TMK's eksport af den pågældende vare til Unionen (1.7.2005-30.6.2006 eller »referenceperioden«) var tolden behørigt afspejlet i de priser, der blev opkrævet i NUP og i de efterfølgende salgspriser i Unionen.
(42)
I den forbindelse var det opfattelsen, at DDP-priserne over for de første uafhængige kunder hverken omfattede omkostninger eller antidumpingtold; med andre ord var disse transaktioner generelt tabsgivende. Det bemærkes yderligere, at selv om prisen på råmaterialer for lignende varer var steget med ca. 30 % siden referenceperioden, steg prisen på råvarer, som i gennemsnit udgør mere end 50 % af fremstillingsomkostningerne, med mere end 70 % i samme periode. Ud fra ovenstående var det ikke opfattelsen, at der var et afgørende bevis for, at tolden var korrekt afspejlet i de priser, der blev opkrævet.
(43)
Det bemærkes også, at selv hvis det accepteredes, at tolden var afspejlet i de efterfølgende salgspriser (hvilket ikke er tilfældet), kræver grundforordningens artikel 11, stk. 10, at videresalgspriserne og de efterfølgende salgspriser begge skal afspejle tolden.
(44)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fortsatte TMK-gruppen med at gøre indsigelse mod, at tolden trækkes fra eksportpriserne, og gjorde yderligere gældende, at den foretagne justering af gasomkostningerne medførte tab, hvilket efter TMK's opfattelse bestemt var af et mindre omfang, dog uden at der blev fremlagt beviser herfor. TMK-gruppen fastholdt sit synspunkt om, at det forhold, at eksportpriserne ab fabrik burde ligge over produktionsomkostningerne, retligt var fejlagtigt, og gentog, at de kriterier, der skulle undersøges, kun var, hvorvidt den betalte antidumpingtold var behørigt afspejlet i den videresalgspris, som skulle betales af dens ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder, som købte på DDP-basis. Da de DDP-priser, der skulle betales af de første ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder, ikke dækker omkostningerne, og slet ikke antidumpingtolden, selv ikke uden en justering af gasprisen, og da prisen på råvarer, der tegner sig for et gennemsnit på mere end 50 % af produktionsomkostningerne, steg med mere end 70 % i den samme periode, jf. betragtning 42, er det imidlertid opfattelsen, at TMK-gruppen ikke har fremlagt afgørende beviser for, at tolden var behørigt afspejlet i de priser, der blev opkrævet, eller i de senere salgspriser.
(45)
På baggrund af ovenstående måtte dette argument afvises.
3.1.4. Dumpingmargen
(46)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev det vejede gennemsnit af den normale værdi sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen for hver enkelt varetype ab fabrik for hver af de to eksporterende producenter. Der fastsættes en fælles dumpingmargen for TMK-gruppen ved at beregne en enkelt vejet gennemsnitlig dumpingsats for de eksporterende producenter inden for TMK-gruppen.
(47)
På dette grundlag udgjorde dumpingmargenen udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, 29,6 %. Efter fremlæggelsen af oplysninger påpegede TMK-gruppen nogle fejl i dumpingberegningerne for to af gruppens produktionsenheder. Disse fejl blev rettet, og den gennemsnitlige vægtede dumpingmargen for TMK-gruppen er på 28,7 % i stedet for 29,6 %.
(48)
Det bemærkes, at denne dumpingmargen i modsætning til det, der oplyses i den umiddelbare dokumentation, som blev fremlagt i forbindelse med anmodningen om fornyet undersøgelse, er højere end den nuværende told på importen fra TMK-gruppen. Stigningen skyldes en række faktorer: For det første vedrørte den umiddelbare dokumentation, som blev fremlagt i forbindelse med anmodningen om fornyet undersøgelse, kun visse transaktioner hos en af de tre eksporterende producenter. Det blev konstateret, at nogle af disse transaktioner ikke vedrørte den pågældende vare. For det andet var nogle af eksporttransaktionerne vedrørende den pågældende vare ikke blevet indberettet af gruppen i løbet af undersøgelsen som anført i betragtning 23. Endelig blev gruppens påstand med hensyn til, at tolden var en omkostning, afvist (jf. betragtning 41-45). Kombinationen af disse elementer sammen med andre elementer, der var blevet kontrolleret under undersøgelsen, førte til en stigning i dumpingmargenen.
4. DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VARIGE KARAKTER
(49)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det undersøgt, om de ændrede omstændigheder med hensyn til dumping med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
(50)
TMK-gruppen anførte i sin anmodning om fornyet undersøgelse, at der var ændrede omstændigheder af varig karakter, da man havde foretaget betydelige ændringer i den interne struktur og væsentlige forbedringer i produktionsudstyret, hvilket havde haft direkte indflydelse på gruppens omkostningsstruktur.
(51)
Det fremgik af undersøgelsen, at TMK-gruppen faktisk havde foretaget betydelige investeringer, som havde medført effektivitetsgevinster og øget kapacitet. Imidlertid kunne man ikke konstatere, at der var sket et fald i produktionsomkostningerne på grund af de stigende råvarepriser og udviklingen af varesortimentet i retning af varer med mere merværdi. De forbedringer, der er nævnt i betragtning 50, blev anset for at være af strukturel art, og det blev anset for usandsynligt, at de ville ændre sig i den nærmeste fremtid.
(52)
Desuden blev udviklingen i eksportpriserne med salg til lande uden for Unionen i NUP og til Unionen efter NUP også taget i betragtning. Det blev fastslået, at eksporten til lande uden for Unionen af identiske varer skete til sammenlignelige priser ligesom eksportsalget til Unionen i samme periode. For så vidt angik perioden efter NUP, blev det fastslået, at eksporten fandt sted til lidt højere priser end i NUP, hvilket er i tråd med den internationale prisudvikling. Der var således intet tegn på, at eksportpriserne ville svinge betydeligt i den nærmeste fremtid.
5. ÆNDRING AF ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGERNE
(53)
På baggrund af resultaterne af undersøgelsen anses det for hensigtsmæssigt at ændre antidumpingtolden på importen af den pågældende vare fra TMK til 28,7 %. Den ændrede antidumpingtold bør fastsættes til niveauet for den konstaterede dumpingmargen, da denne er lavere end den skadesmargen, der blev konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
(54)
De berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, som ligger til grund for, at det anbefales at ændre gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Punktet vedrørende OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant og OAO Seversky Tube Works i tabellen i artikel 1, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 585/2012 affattes således:
»OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant og OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859«
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2012.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1269/2012,
annettu 21 päivänä joulukuuta 2012,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa muun muassa Venäjältä peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa koskevan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 585/2012 muuttamisesta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 3, 5 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti tutkimuksen jälkeen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, asetuksella (EY) N:o 954/2006 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa. Toimenpiteinä olivat arvoon perustuva 24,1 prosentin polkumyyntitulli, jota sovellettiin tietyiltä nimeltä mainituilta Venäjällä toimivilta vientiä harjoittavilta tuottajilta peräisin olevaan tuontiin, sekä kaikilta muilta Venäjällä toimivilta yrityksiltä peräisin olevaan tuontiin sovellettava 35,8 prosentin jäännöstulli. Tämän tarkastelua koskevan tutkimuksen kohteena olevalle ryhmälle OAO TMK, jäljempänä ’TMK Group’ tai ’pyynnön esittäjä’, joka koostuu yrityksistä OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works, asetettu lopullinen polkumyyntitulli oli 35,8 prosenttia, eli jäännöstulli.
(2)
Sen jälkeen, kun TMK Groupin perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla pyytämä välivaiheen tarkastelu oli pantu vireille, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimus’, neuvosto muutti tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin 27,2 prosentiksi TMK Groupin osalta asetuksella (EY) N:o 812/2008 (3).
(3)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua koskeva tutkimus’, jälkeen neuvosto piti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 585/2012 (4) voimassa toimenpiteet, jotka oli otettu käyttöön Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontia koskevalla asetuksella (EY) N:o 954/2006.
(4)
Tämän mukaisesti nykyisin voimassa olevat toimenpiteet ovat ne, jotka on otettu käyttöön täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 585/2012. TMK Groupiin, joka koostuu yrityksistä OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works, sovelletaan 27,2 prosentin polkumyyntitullia.
1.2 Osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepano
(5)
Komissio ilmoitti 14 päivänä lokakuuta 2011Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’ (5), perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla vireille pantavasta osittaisesta välivaiheen tarkastelusta, joka koskee Venäjältä peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä.
(6)
Tarkastelu, joka rajoittuu polkumyynnin tutkimiseen, pantiin vireille TMK Groupin esittämän perustellun pyynnön johdosta. Pyynnön esittäjä esitti pyynnössä alustavaa näyttöä siitä, että nykyisen tasoisten toimenpiteiden soveltaminen ei ole enää tarpeen vahingollisen polkumyynnin vastapainoksi.
1.3 Asianomaiset osapuolet
(7)
Komissio ilmoitti virallisesti osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, viejämaan viranomaisille ja unionin tuotannonalalle. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(8)
Saadakseen tutkimuksensa kannalta tarpeelliset tiedot komissio lähetti kyselylomakkeen pyynnön esittäjälle, joka vastasi asetetussa määräajassa.
(9)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, jotka se katsoi polkumyynnin tason määrittämisen kannalta tarpeellisiksi. Komissio teki tarkastuskäyntejä pyynnön esittäjän ja siihen etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden ZAO TMK Trade House (Moskova), TMK Warehouse Complex LLC (Lytkaryno), TMK Europe GmbH (Köln), TMK Italia s.r.l. (Lecco) ja TMK Global SA (Geneve) toimitiloihin.
1.4 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
(10)
Polkumyynnin tasoa koskenut tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(11)
Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin täytäntöönpanoasetuksessa (EU) No 585/2012, jolla otettiin käyttöön nykyisin voimassa olevat toimenpiteet, määritelty tuote, eli Venäjältä peräisin olevat raudasta tai teräksestä valmistetut poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset saumattomat putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm ja joiden hiiliekvivalenttiarvo on IIW-instituutin (International Institute of Welding) mukaisen kaavan ja kemiallisen analyysin (6) mukaan enintään 0,86, ja jotka luokitellaan nykyisin CN-koodeihin ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ”saumattomat rauta- ja teräsputket”.
2.2 Samankaltainen tuote
(12)
Alkuperäisen tutkimuksen sekä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua koskevan tutkimuksen tapaan tässä tutkimuksessa vahvistettiin, että Venäjällä tuotetulla ja unioniin vietävällä tuotteella, Venäjän kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella sekä unionin tuottajien unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Sen vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
3. POLKUMYYNTI
3.1 Polkumyyntituonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
3.1.1 Normaaliarvo
(13)
Myynti kotimarkkinoilla tapahtui etuyhteydessä olevien yritysten ZAO TMK Trade House ja TMK Warehouse kautta, jotka jälleenmyivät saumattomia rauta- ja teräsputkia riippumattomille asiakkaille Venäjällä.
(14)
Ensin tarkasteltiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko kunkin vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille edustavaa verrattuna sen unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärään eli edustiko asianomaisen myynnin kokonaismäärä vähintään viittä prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä. Tarkastelussa todettiin, että kotimarkkinamyynti oli kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien osalta edustavaa.
(15)
Lisäksi tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti riittävän edustavaa vientiä harjoittavien tuottajien myymän samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin osalta. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos pyynnön esittäjän kyseisen tuotelajin kokonaismyynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vähintään viisi prosenttia kyseisen tuottajan unioniin viemän vertailukelpoisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä.
(16)
Sen jälkeen tarkasteltiin perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti, voitiinko kunkin tuotelajin, jota oli myyty edustavia määriä, kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin viedyn tuotelajin osalta, kuinka suuri osuus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta kotimarkkinamyynnistä oli ollut kannattavaa.
(17)
Niille tuotelajeille, joiden kohdalla yli 80 prosenttia kotimarkkinoiden myynnistä ylitti kustannukset ja joiden painotettu keskimääräinen myyntihinta oli sama tai suurempi kuin yksikkökohtainen tuotantokustannus, normaaliarvo määritettiin tuotelajeittain kyseisen lajin koko myynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei.
(18)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen myyntihinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(19)
Muiden kuin edustavien tuotelajien (eli niiden, joiden kotimarkkinamyynti oli alle viisi prosenttia vientimyynnistä unioniin tai joita ei myyty lainkaan kotimarkkinoilla) osalta normaaliarvo laskettiin käyttäen perustana tuotelajikohtaisia valmistuskustannuksia, joihin lisättiin tietty summa myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittoa varten. Jos kotimarkkinamyyntiä esiintyi, tarkasteltavana olevien tuotelajien osalta käytettiin liiketoimien voittoa tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla tuotelajia kohti. Jos kotimarkkinamyyntiä ei ollut, käytettiin keskimääräistä voittoa.
(20)
Valmistus- ja etenkin energiakustannusten osalta tutkittiin, vastasivatko vientiä harjoittavien tuottajien maksamat kaasun hinnat kohtuullisessa määrin kaasun tuotanto- ja jakelukustannuksia.
(21)
Havaittiin, että vientiä harjoittavien tuottajien kaasusta maksama kotimarkkinahinta oli noin kolmannes Venäjältä viedyn maakaasun hinnasta. Tässä suhteessa kaikki saatavilla olevat tiedot osoittavat, että kaasun hinnat Venäjän kotimarkkinoilla ovat säänneltyjä hintoja, jotka ovat selvästi sääntelemättömillä maakaasumarkkinoilla maksettuja markkinahintoja alemmat. Koska kaasun kustannuksia ei ollut merkitty kohtuullisessa määrin vientiä harjoittavien tuottajien kirjanpitoon perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti, niitä oli oikaistava. Koska riittävän edustavia, vääristymättömiä kaasun kotimarkkinahintoja ei ollut Venäjän osalta saatavilla, katsottiin aiheelliseksi tehdä oikaisu perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti muilta edustavilta markkinoilta saatujen tietojen perusteella. Oikaistu hinta perustui Saksan ja Tšekin rajalla (Waidhaus) vietäväksi myydyn venäläisen maakaasun keskihintaan oikaistuna paikallisilla jakelukustannuksilla. Waidhaus on tärkein venäläisen kaasun myyntikanava EU:hun, joka on venäläisen kaasun suurin markkina-alue ja jossa hinnat heijastavat kohtuullisen hyvin kustannuksia, joten sitä voidaan pitää perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuna edustavana markkina-alueena.
(22)
Komission ilmoituksen jälkeen TMK Group väitti, että kaasun hinnan oikaisu oli perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan ja WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen 2.2.1.1 kohdan vastainen. Kuten johdanto-osan 21 kappaleessa mainitaan, TMK Groupin kaasusta maksaman kotimarkkinahinnan havaittiin olevan noin kolmannes Venäjältä viedyn maakaasun hinnasta. Koska kaasun kustannuksia ei ollut merkitty kohtuullisessa määrin vientiä harjoittavien tuottajien kirjanpitoon perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti, niitä oli oikaistava. TMK Groupin esittämä väite katsottiin perusteettomaksi, ja todisteiden puuttuessa se hylättiin.
3.1.2 Vientihinta
(23)
On huomattava, että TMK Group ei ollut ilmoittanut joitain tarkasteltavana olevan tuotteen vientimääriä, koska se katsoi, että kyseiset saumattomat rauta- ja teräsputket eivät kuuluneet tutkimuksen alaan. Komission yksiköille näytettiin paikan päällä tehtyjen tarkastuskäyntien aikana poikkileikkauksen muodossa näytteitä tuotteesta, jonka väitettiin jäävän tuotteen määritelmän ulkopuolelle ennen ja jälkeen jatkojalostuksen, mutta tätä ei kuitenkaan voida pitää ratkaisevana todisteena.
(24)
Kun asia oli tutkittu, katsottiin, että kyseiset saumattomat rauta- ja teräsputket sisältyvät tuotteen määritelmään. Sen vuoksi vastaavat vientitapahtumat otettiin huomioon polkumyyntilaskelmassa.
(25)
Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan johdolla 9 päivänä marraskuuta 2012 pidetyssä kuulemisessa TMK Group totesi, että se halusi käsitellä pääasiassa luokittelukysymystä, joka oli tuotu esiin ilmoitusasiakirjassa ja joka sen mielestä aiheutti yritysryhmän polkumyyntimarginaalin kohoamisen noin 13-14 prosentista. TMK Group ilmaisi jonkin verran hämmästyneisyyttä sen seikan suhteen, että näiden tuotteiden katsottiin kuuluvan tutkimuksen soveltamisalaan, ja toisti uudelleen, että näitä vietyjä määriä ei ollut ilmoitettu sillä perusteella, että nämä tuotteet olivat ”aihioita” tai ”onttoja tuotteita” (”blanks” tai ”hollows”) eivätkä putkia, ja ne eivät sen mielestä sen vuoksi sisältyneet tuotteen määritelmään. Se totesi lisäksi, että komission yksiköt olivat käsitelleet tätä asiaa hyvin suppeasti tarkastuskäynnin aikana. Tässä suhteessa on huomattava, että TMK Group itse ilmoitti yhdessä kannanotossaan, joka on päivätty 31 päivänä elokuuta 2012, että ”kysymystä siitä, olisiko CN-koodiin 7304 59 10 kuuluvat ’ontot tuotteet’ sisällytettävä tutkimuksen soveltamisalaan, on käsitelty laajasti tutkimuksen aikana”. Itse asiassa sekä European Steel Tube Associationilla, jäljempänä ’ESTA’, että TMK Groupilla on ollut runsaasti mahdollisuuksia kommentoida tätä kysymystä useissa tilaisuuksissa. Lisäksi on huomattava, että komission yksiköt pyysivät TMK:n etuyhteydessä olevia tuojia täyttämään kyselylomakkeen liitteen ja tarkastivat saadut tiedot paikan päällä tehdyn tarkastuskäynnin aikana kaikkien asiaa koskevien tietojen keräämiseksi. Väite siitä, että komission yksiköt käsittelivät tätä asiaa ”suppeasti” tutkimuksen aikana ja että näiden tuotteiden oli katsottu olevan osa tuotteen määritelmää, oli virheellinen ja hylättiin sen vuoksi.
(26)
TMK Group totesi lisäksi, että näiden vientimäärien huomioon ottaminen oli laitonta ja perusteetonta, koska komission yksiköt eivät osoittaneet, että kyseiset putket eivät olleet ”valmistamattomia”, ja että päätelmät, joiden mukaan nämä ”aihiot” olivat ”välituotteita” (tai osittain valmistettuja) tuotteita, olivat perusteettomia.
(27)
Ensinnäkin on muistutettava, että CN-koodeihin 7304 39 10 ja 7304 59 10 kuuluvat tuotteet ovat ”putkia ja profiiliputkia”, saumattomia, rautaa (muuta kuin valurautaa) tai terästä, ja niiden kuvaus on seuraava: ”valmistamattomat, suorat ja seinämiltään tasapaksuiset, ainoastaan sellaisten putkien valmistukseen tarkoitetut, joilla on erilainen poikkileikkaus ja eri seinämän paksuus”. Alanimikkeitä 7304 39 10 ja 7304 59 10 koskevassa selittävässä huomautuksessa todetaan, että niihin kuuluvat ”mm. saumattomat teräsputket, jotka yleensä valmistetaan lävistämällä ja kuumavalssaamalla tai lävistämällä ja kuumavetämällä. Niitä nimitetään tavallisesti ’aihioiksi’ tai ’emäputkiksi’. Ne on tarkoitettu muutettavaksi putkiksi, joilla on erilainen muoto ja eri seinämäpaksuus sekä pienemmät mittatoleranssit. Nämä putket esitetään tullattaviksi päät katkaistuina ja purseet poistettuina mutta muuten viimeistelemättöminä. Niillä on karkeat ulko- ja sisäpinnat, joista ei ole poistettu hehkutushilsettä. Putkia ei ole öljytty, sinkitty eikä maalattu.” TMK Groupin ja ESTA:n esittämien perustelujen tarkastelun jälkeen katsotaan, että niiden lukuisten asiakirjojen perusteella, jotka kerättiin paikan päällä tehtyjen tarkastuskäyntien aikana (asiakkaan tilauslomake ja spesifikaatiot, yritysten väliset sopimukset, etuyhteydessä olevien tuojien tekemät laskut, standardin ISO 9809-1 kuvaus), nämä putket ovat todellakin ”välituotteita” siinä merkityksessä, että niiden on vastattava tiettyjä vaatimuksia ja spesifikaatioita kuten ”ensiluokkaisesta teräslajin 34CrMo4 SS-teräksestä valmistetut kuumamuokatut sylinteriputket, joihin sovelletaan standardeja UNI EN 10083-1 ja DIN 1629, karkeaksi hehkutettu (’annealed coarse’) ja sileäpäinen (’smooth at ends’), tilauslomakkeessa täsmennettyjen mittojen mukaisesti.” Lisäksi muut vaatimukset, jotka on lueteltu asiakkaan tilauslomakkeessa ja spesifikaatioissa, kuten ”ultraäänitarkastus, jonka kohteena ovat korjattavissa olevat viat, paksuuden mittaaminen, soikiomaisuus ja suoruus”, viittaavat myös näiden putkien jatkojalostukseen, mistä ei ole kyse niin kutsuttujen ”aihioiden” kohdalla.
(28)
TMK Group väitti, että ominaisuudet ”karkeaksi hehkutettu” ja ”sileäpäinen” eivät sisälly niihin kriteereihin, jotka on lueteltu asianomaisten CN-koodien ja selittävän huomautuksen tekstissä sen määrittämiseksi, onko putki ”valmistamaton”. Tässä suhteessa on huomattava, että nimiketekstit ja asianomaiset selittävät huomautukset eivät aina sisällä tyhjentävää luetteloa kaikista kyseiseen kohtaan kuuluvien tuotteiden ominaisuuksista. Kun on kyse esimerkiksi nyt käsiteltävänä olevan kaltaisista tuotteista, joiden ominaisuudet liittyvät erilaisiin tuotteisiin, luokittelu riippuu kyseisten tuontituotteiden tärkeimmistä ominaisuuksista. Sen vuoksi nämä ominaisuudet - vaikka todetaankin, että ne eivät sisälly asianomaisissa CN-koodeissa ja selittävässä huomautuksessa lueteltuihin kriteereihin - ovat kuitenkin tärkeitä osatekijöitä arvioitaessa sitä, voidaanko tuotelajeja pitää ”valmistamattomina” ja siten CN-koodeihin 7304 39 10 ja 7304 59 10 kuuluvina.
(29)
TMK Group väitti lisäksi, että kyseiset putket eivät ole hehkutettuja, koska niitä ei ole kuumakäsitelty niin kuin valssaamotodistuksissa ilmoitetaan. Tältä osin on todettava, että asiakkaan hankintaspesifikaatiot sisältävät ristiriitaista tietoa, koska niissä mainitaan tuotteen kuumakäsittely. Näihin hankintaspesifikaatioihin viitataan muissa asiakirjoissa, kuten TMK Groupin antamassa valmistajan vakuutuksessa ja TMK Groupin ja sen etuyhteydettömän asiakkaan allekirjoittamien sopimusten spesifikaatiossa.
(30)
Lisäksi todettiin, että edellä mainituissa yritysten välisissä sopimuksissa, jotka TMK Group esitti paikan päällä tehdyn tarkastuksen aikana, nämä tuotteet oli alun perin luokiteltu eri CN-koodiin (joka on toimenpiteiden kohteena), ja ne muutettiin CN-koodiin, joka ei ole toimenpiteiden kohteena (myös tutkimusajanjaksolla), vaikka saatavilla olevien tietojen perusteella mitään muutoksia ei tehty asiakkaan tilauslomakkeeseen ja tuotteen spesifikaatioihin. TMK Group väitti, että tämä muutos CN-koodissa oli merkityksetön, koska se, millä on merkitystä sovellettavien tulliluokittelusääntöjen kannalta, ovat tavaroiden objektiiviset ominaisuudet sinä ajankohtana, kun ne tuodaan EU:hun. Vaikka tavaroiden objektiiviset ominaisuudet sinä ajankohtana, kun ne tuodaan EU:hun, ovat tärkeä seikka, TMK Group ei kiellä sitä, että se luokitteli tuotelajit kuulumaan toimenpiteiden piiriin, ennen kuin se muutti kyseistä luokitusta ilman, että tuotteen spesifikaatiossa tapahtui muutoksia. Tätä pidetään yhtenä seikkana, joka johtaa siihen päätelmään, että asianomaiset tuotelajit kuuluvat tämän tutkimuksen soveltamisalaan.
(31)
Lisäksi on huomattava, että etuyhteydettömän asiakkaan hankintaspesifikaatiossa viitattiin selvästi tuotteisiin, jotka ovat ”välituotteita” eikä ”aihioita” tai ”onttoja tuotteita”. Tämän kohdan osalta TMK väitti, että tulliluokittelun kannalta on täysin merkityksetöntä, miten ostaja on kuvannut tuotteen. Vastauksena tähän on todettava, että ostajan esittämällä tuotteen kuvauksella on jonkin verran merkitystä siinä mielessä, että ostaja on tietenkin tietoinen tuotetta koskevista vaatimuksista tilausajankohtana. Sen vuoksi on kyseenalaista sanoa, että ostajan kuvaus on ”täysin merkityksetön”.
(32)
Päätelmänä on, että kuumakäsittelyllä tuotettujen välituotteiden eli saumattomien teräsputkien, jotka on ostettu tällaisten sylinterien tuotantoa varten, on vastattava hyvin yksityiskohtaisia teknisiä/laadullisia/mittavaatimuksia. Nämä ominaisuudet eivät selvästikään vastaa merkitystä ”valmistamaton”, joka mainitaan CN-koodien 7304 39 10 ja 7304 59 10 selittävissä huomautuksissa, ja sen vuoksi TMK Groupin esittämät huomautukset komission väitetysti väärästä termin ”valmistamaton” tulkinnasta oli hylättävä.
(33)
Vastoin useita edellä mainittuja toteamuksia TMK Group väitti myös, etteivät nämä etuyhteydettömälle asiakkaalle myydyt tuotteet olleet yksinomaan tarkoitettuja samaan sovellukseen eli sylinterien tuotantoon, vaan ne voitiin myös muuntaa niin kutsutuiksi ”tarkkuusputkiksi”. TMK Group totesi, että etuyhteydetön asiakas muuntaa ensin aihiot kylmävalssatuiksi putkiksi (tai tarkkuusputkiksi), jotka sen jälkeen jalostetaan kaasusäiliöiksi. On huomattava, että tämä seikka ei ole pelkästään ristiriidassa sen kanssa, mitä TMK Group totesi aiemmissa kannanotoissaan ja mitä havaittiin tarkastuskäyntien aikana kerätyissä asiakirjoissa. Riippumatta edellä esitetystä on huomattava, että tämä lisäväite oli uusi, se esitettiin myöhäisessä vaiheessa, eikä sen tueksi esitetty näyttöä. Lisäksi TMK Group toimitti näyttöä, joka väitteen mukaan osoitti, että myös etuyhteydetön asiakas myi tarkkuusputkia. Samalla kun todetaan, että tämä näyttö toimitettiin hyvin myöhäisessä vaiheessa tutkimusta, on myös todettava, että näyttö liittyi ajanjaksoon kauan tutkimusajanjakson jälkeen ja että asiakirjat liittyivät kylmävalssattujen tuotteiden (putkien) minkä tahansa lajien (tai profiilien) mahdolliseen myyntiin. Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin.
(34)
Valtaosa vientiä harjoittavien tuottajien harjoittamasta tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä unioniin tapahtui riippumattomille asiakkaille unionissa kahden etuyhteydessä olevan kauppayhtiön kautta, jotka ovat Saksaan sijoittautunut TMK Europe GmbH ja Italiaan sijoittautunut TMK Italia s.r.l. Edellä mainitussa vientimyynnissä vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella eli käyttämällä jälleenmyyntihintoja, jotka ensimmäinen riippumaton ostaja unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tosiasiallisesti maksoi tai jotka sen oli maksettava etuyhteydessä olevalle yritykselle ja jotka oli oikaistu tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kaikenlaisten kustannusten ja voittomarginaalin huomioon ottamiseksi.
(35)
Joitain rajallisia määriä vietiin suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa. Näiden määrien vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
3.1.3 Vertailu
(36)
Kyseisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyä normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän perusteella oikaisuja tehtiin pakkauskustannusten, kuljetuskustannusten, luottokustannusten ja polkumyyntitullien suhteen.
(37)
TMK Group pyysi, että huomioon otettaisiin saumattomien rauta- ja teräsputkien tietyt ominaisuudet, jotka koskivat teräslaatua, kierteityksen tyyppiä ja pinnoitetta, jotta varmistettaisiin tasapuolinen vertailu kotimarkkinoille ja vientiin myytyjen saumattomien rauta- ja teräsputkien välillä.
(38)
Euroopan unionin saumattomien teräsputkien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union, jäljempänä ’ESTA’, väitti, että mikä tahansa pyyntö muuttaa alkuperäisessä tutkimuksessa tai myöhemmässä tarkastelussa käytettyä tuotteen määritelmää tai menetelmää oli perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan vastainen, ja olisi jätettävä huomiotta.
(39)
Tässä suhteessa tutkimus osoitti, että TMK Groupin esittämä pyyntö ei vaikuttanut tuotteen määritelmään, vaan ennemminkin antoi mahdollisuuden havaita lisäominaisuuksia, joilla varmistetaan tasapuolinen vertailu ominaisuuksiltaan samanlaisten saumattomien rauta- ja teräsputkien välillä. Lisäksi todettiin, että nämä lisäominaisuudet vaikuttivat hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen.
(40)
Edellä esitetyn perusteella katsottiin, että pyyntö oli perusteltu, ja sen vuoksi edellä mainitut ominaisuudet otettiin huomioon.
(41)
TMK Group väitti, että perusasetuksen 11 artiklan 10 kohdan mukaisesti tulleja, jotka maksettiin DDP-tapahtumista (”toimitettuna tullattuna”), ei pitäisi vähentää vientihinnan muodostamiseksi. Se väitti, että verrattuna viimeiseen täyteen 12 kuukauden jaksoon ennen polkumyyntitullien ottamista käyttöön TMK:n saumattomien rauta- ja teräsputkien viennissä unioniin (1 päivästä heinäkuuta 200530 päivään kesäkuuta 2006, tai jäljempänä ’viiteajanjakso’), tulli siirrettiin asianmukaisesti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla veloitettuihin hintoihin ja myöhempiin myyntihintoihin unionissa.
(42)
Tässä suhteessa havaittiin, että ensimmäisiltä etuyhteydettömiltä asiakkailta veloitetut DDP-hinnat eivät kattaneet kustannuksia saatikka polkumyyntitulleja; nämä liiketoimet olivat siis kokonaisuudessaan tappiollisia. Lisäksi on todettava, että vaikka samankaltaisten tuotteiden hinnat kohosivat noin 30 prosenttia viiteajanjakson jälkeen, raaka-aineiden hinta, jonka osuus valmistuskustannuksista on keskimäärin yli 50 prosenttia, kohosi yli 70 prosenttia samalla jaksolla. Edellä esitetyn perusteella katsotaan, ettei toimitettu ratkaisevaa näyttöä, joka osoittaisi, että tulli on asianmukaisesti siirretty veloitettuihin hintoihin.
(43)
Lisäksi on huomattava, että vaikka hyväksyttäisiinkin se, että tulli on siirretty asianmukaisesti myöhempiin myyntihintoihin (mitä se ei ole), perusasetuksen 11 artiklan 10 kohdassa edellytetään, että tulli siirretään asianmukaisesti sekä jälleenmyyntihintoihin että myöhempiin myyntihintoihin.
(44)
Komission ilmoituksen jälkeen TMK Group vastusti edelleen tullien vähentämistä vientihinnoista ja väitti vielä, että tehdyn kaasukustannuksia koskevan oikaisun tuloksena oli tappioita, jotka sen näkemyksen mukaan olivat varmasti vähäisempiä, muttei kuitenkaan esittänyt mitään lisätodisteita. TMK Group pysyi kannassaan, jonka mukaan se seikka, että noudettuna lähettäjältä -vientihintojen olisi oltava tuotantokustannuksia korkeampia, oli oikeudellisesti virheellinen, ja toisti, että tutkittavina kriteereinä oli ainoastaan se, oliko polkumyyntitullit siirretty asianmukaisesti jälleenmyyntihintaan, jonka sen DDP-pohjalta ostavat etuyhteydettömät asiakkaat veloittivat. Koska kuitenkaan ensimmäisiltä etuyhteydettömiltä asiakkailta veloitetut DDP-hinnat eivät kattaneet kustannuksia saati polkumyyntitulleja - edes ilman kaasua koskevaa oikaisua ja koska valmistuskustannuksista keskimäärin yli 50 prosenttia muodostavat raaka-aineiden hinnat kohosivat yli 70 prosenttia samalla jaksolla, kuten edellä johdanto-osan 42 kappaleessa mainitaan - katsotaan, että TMK Group ei ole toimittanut luotettavaa näyttöä, joka osoittaisi, että tulli oli asianmukaisesti siirretty veloitettuihin hintoihin tai myöhempiin myyntihintoihin.
(45)
Edellä esitetyn perusteella tämä väite oli hylättävä.
3.1.4 Polkumyyntimarginaali
(46)
Kunkin vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin sen vientihintojen painotettuun keskiarvoon tuotelajeittain noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. TMK Groupille vahvistetaan yksi yhteinen polkumyyntimarginaali laskemalla yksi yhteinen polkumyynnin painotettu keskiarvo TMK Groupiin kuuluville vientiä harjoittaville tuottajille.
(47)
Näin saatu polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana oli 29,6 prosenttia. Ilmoituksen jälkeen TMK Group osoitti joitain laskuvirheitä kahta sen tuotantoyksikköä koskevissa polkumyyntilaskelmissa. Nämä laskuvirheet korjattiin, ja TMK Groupin kohdalla todettu painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali on 28,7 prosenttia eikä 29,6 prosenttia.
(48)
On todettava, että tämä polkumyyntimarginaali on tarkastelupyynnössä esitetystä alustavasta näytöstä poiketen korkeampi kuin voimassa oleva tulli, jota sovelletaan TMK Groupilta tulevaan tuontiin. Korotus johtuu useista tekijöistä: Ensinnäkin tarkastelupyynnössä esitetty näyttö liittyi ainoastaan yhden kyseisistä kolmesta vientiä harjoittavasta tuottajasta tekemiin tiettyihin liiketoimiin. Todettiin, että jotkin näistä liiketoimista eivät liittyneet tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Toiseksi tutkimuksen kuluessa havaittiin, kuten edellä johdanto-osan 23 kappaleessa mainitaan, että ryhmä ei ollut ilmoittanut joitain tarkasteltavana olevan tuotteen vientitapahtumia. Lisäksi ryhmän väite, joka koski tullia kustannuksena (ks. johdanto-osan 41-45 kappale), hylättiin. Näiden seikkojen yhdistelmä sekä muut tutkimuksen kuluessa tarkastetut seikat johtivat yhdessä polkumyyntimarginaalin korotukseen.
4. MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS
(49)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkittiin, voidaanko polkumyynnin osalta muuttuneita olosuhteita pitää perustellusti pysyvinä.
(50)
TMK Group mainitsi tarkastelupyynnössään, että olosuhteet olivat muuttuneet ja että muutokset olivat luonteeltaan pysyviä, sillä se oli tehnyt huomattavia muutoksia sisäiseen rakenteeseensa ja merkittäviä parannuksia tuotantolaitteisiinsa, millä oli suora vaikutus sen kustannusrakenteeseen.
(51)
Tutkimus osoitti, että TMK Group oli todellakin tehnyt merkittäviä investointeja, joiden ansiosta tehokkuus parani ja kapasiteetti kasvoi. Kun kuitenkin otetaan huomioon raaka-aineiden hintojen kohoaminen ja tuotevalikoiman kehittyminen lisäarvoltaan suurempien tuotteiden suuntaan, tuotantokustannusten laskua ei voitu vahvistaa. Johdanto-osan 50 kappaleessa tarkoitettujen parannusten todettiin olevan luonteeltaan rakenteellisia, ja niiden muuttuminen lähitulevaisuudessa katsottiin epätodennäköiseksi.
(52)
Lisäksi otettiin myös huomioon vientihintojen kehitys EU:n ulkopuolisiin maihin suuntautuvassa viennissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ja EU:hun suuntautuvassa viennissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Todettiin, että samanlaisten tuotteiden vienti EU:n ulkopuolisiin maihin tapahtui vertailukelpoisilla hintatasoilla suhteessa EU:hun suuntautuvaan vientimyyntiin samalla jaksolla. Mitä tulee tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeiseen jaksoon, viennin todettiin tapahtuvan hieman korkeammilla hinnoilla kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä noudattaa kansainvälistä hintatason kehitystä. Näin ollen ei ollut mitään viitettä siitä, että vientihinnat vaihtelisivat huomattavasti lähitulevaisuudessa.
5. POLKUMYYNTITOIMENPITEIDEN MUUTTAMINEN
(53)
Tutkimuksen tulosten valossa katsotaan aiheelliseksi muuttaa TMK Groupilta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskeva polkumyyntitulli 28,7 prosentiksi. Muutettu polkumyyntitulli olisi asetettava todetun polkumyyntimarginaalin tasoiseksi, koska se on alhaisempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu vahinkomarginaali.
(54)
Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 585/2012 muuttamista, ja niille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 585/2012 1 artiklan 2 kohdan taulukossa oleva kohta, joka koskee yrityksiä OAO Volzhsky Pipe Plant,
OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works, seuraavasti:
”OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works
28,7 %
A859”
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 2012.