KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 801/2013
af 22. august 2013
om ændring af forordning (EF) nr. 1275/2008 for så vidt angår krav til miljøvenligt design af elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr med hensyn til strømforbrug i standbytilstand og slukket tilstand, og om ændring af forordning (EF) nr. 642/2009 for så vidt angår krav til miljøvenligt design af fjernsyn
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF af 21. oktober 2009 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (1), særlig artikel 15, stk. 1,
efter høring af Konsultationsforummet for miljøvenligt design og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Artikel 16, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/32/EF (2) fastsætter, at der kan udstedes en gennemførelsesforanstaltning, og at reducering af en produktgruppes tab i standbytilstand er en prioriteret foranstaltning.
(2)
Strømforbruget for elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr i netværksforbundet standbytilstand blev behandlet i den tekniske, miljømæssige og økonomiske undersøgelse vedrørende tab i standbytilstand og slukket tilstand, som blev gennemført i 2006/2007. Undersøgelsen konkluderede, at netværksforbindelse ville blive en almindelig egenskab for husholdningsapparater og kontorudstyr. Udvalget for Miljøvenligt Design af Energiforbrugende Produkter anbefalede den 21. juni 2008 at tage spørgsmålet om netværksforbundet standbytilstand op i en separat proces, idet der dengang ikke forelå nok data.
(3)
Arbejdsplanen for miljøvenligt design 2009-2011 udpegede netværksforbundet standbytilstand som en prioritet. Kommissionen har derfor gennemført en forberedende undersøgelse i 2010/2011, hvor de tekniske, miljømæssige og økonomiske aspekter af netværksforbundet standbytilstand er analyseret. Undersøgelsen er foretaget i samarbejde med interessenter og berørte parter fra EU og tredjelande, og resultaterne er gjort offentligt tilgængelige.
(4)
I undersøgelsen anslås, at strømforbruget for elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr, som sælges i Unionen og vedrører driftstilstande med netværksforbundet standbytilstand, til at være 54 TWh i 2010, svarende til 23 mio. t CO2-emissioner. Hvis der ikke træffes specifikke foranstaltninger, skønnes forbruget at stige til 90 TWh i 2020. Konklusionen var, at strømforbruget i netværksforbundet standbytilstand kan nedbringes væsentligt. Denne forordning ventes at øge udbredelsen på markedet af teknologi, der forbedrer energieffektiviteten for netværksforbundet standbytilstand og dermed giver en anslået energibesparelse på 36 TWh i 2020 og 49 TWh i 2025 sammenlignet med en situation med uændret praksis.
(5)
En af undersøgelsens konklusioner var navnlig, at energistyringsfunktionen, som slår udstyret over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, når det ikke udfører en hovedfunktion, er et væsentligt element for opnåelsen af de potentielle energibesparelser. Det erkendes, at udstyr, som reaktiveres af et eksternt eller internt reaktiveringssignal, kan forblive i en aktiv tilstand i en begrænset tidsperiode uafhængigt af udstyrets hovedfunktion(er), f.eks. i forbindelse med servicering eller download af software. Energistyringsfunktionen bør sikre, at udstyret slår over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand efter afslutning af opgaverne.
(6)
Den forberedende undersøgelse konkluderede, at der for netværksforbundet standbytilstand er behov for at differentiere kravene i henhold til graden af nettilgængelighed. Med dette mål for øje blev der udpeget en begrænset række HiNA-udstyr, bl.a. router, netværksswitch, trådløs basisstation, hub og modem, hvis hovedfunktion er at behandle netværkstrafik. Da dette udstyr forventes umiddelbart at reagere på indkommende datatrafik, kan driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand være den samme som tomgang (idle mode).
(7)
På baggrund af, at funktionerne i standbytilstand og netværksforbundet standbytilstand er sammenhængende, og produktudbuddet er ækvivalent, støttede Konsultationsforummet for miljøvenligt design den 14. september 2011 det synspunkt, at kravene til miljøvenligt design vedrørende netværksforbundet standbytilstand bør fastlægges i en ændringsretsakt til Kommissionens forordning (EF) nr. 1275/2008 (3), som aktuelt er gældende.
(8)
Kravene til standbytilstand, slukket tilstand og netværksforbundet standbytilstand bør revideres samlet. Da den revisionsdato, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1275/2008, ligger før ikrafttræden af den første etape af kravene til netværksforbundet standbytilstand, bør fristen for revision af forordningen forlænges med et år.
(9)
Da fjernsyn, som er omfattet af en produktspecifik foranstaltning for så vidt angår krav til miljøvenligt design, er undtaget fra anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1275/2008, indgår krav til miljøvenligt design for netværksforbundet standbytilstand for fjernsyn i Kommissionens forordning (EF) nr. 642/2009 (4). Den tekniske, miljømæssige og økonomiske undersøgelse af netværksforbundet standbytilstand anslog, at krav til miljøvenligt design for netværksforbundet standbytilstand for fjernsyn ville give en anslået besparelse på 10 TWh i 2020.
(10)
For så vidt angår kaffemaskiner, gik Konsultationsforummet for miljøvenligt design (5) den 16. december 2011 og den 18. april 2012 ind for, at der ikke skulle vedtages en produktspecifik gennemførelsesforanstaltning, men at kravene til standbytilstand i forordning (EF) nr. 1275/2008 i stedet burde gøres mere eksplicitte for kaffemaskiner.
(11)
Ved denne forordning indføres specifikationer for anvendelsen af energistyringskravene til kaffemaskiner for så vidt angår det standardstidsinterval, efter hvilket apparatet automatisk slår over i standbytilstand/slukket tilstand.
(12)
Ud fra den tekniske, miljømæssige og økonomiske undersøgelse af husholdningskaffemaskiner, som er gennemført i henhold til direktivet om miljøvenligt design, kan det konkluderes, at en begrænsning af det standardtidsinterval, efter hvilket apparatet automatisk slår over i standbytilstand/slukket tilstand, giver en yderligere årlig besparelse på 2 TWh i 2020. Denne besparelse er ikke medregnet i de skønnede besparelser i forbindelse med forordning (EF) nr. 1275/2008 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Ændring af forordning (EF) nr. 1275/2008
Forordning (EF) nr. 1275/2008 ændres således:
1)
Overskriften affattes således:
2)
Artikel 1 affattes således:
»Artikel 1
Indhold og anvendelsesområde
Denne forordning fastsætter krav til miljøvenligt design for så vidt angår strømforbruget i standbytilstand, slukket tilstand og netværksforbundet standbytilstand for elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr, som markedsføres.
Denne forordning finder ikke anvendelse på elektriske og elektroniske husholdningsapparater og kontorudstyr, som for at fungere efter hensigten markedsføres med en ekstern strømforsyning med lav spænding.«
3)
Følgende definitioner indsættes i artikel 2:
»10. »netværk«: en kommunikationsinfrastruktur med en forbindelsestopologi, en arkitektur, herunder de fysiske komponenter, organisatoriske principper og kommunikationsprocedurer og -formater (protokoller)
11. »netværksforbundet standbytilstand«: en driftstilstand, hvor udstyret kan genoptage en funktion, når der modtages et fjernaktiveringssignal via en netværksforbindelse
12. »fjernaktiveringssignal«: et signal fra et sted uden for udstyret, som sendes via et netværk
13. »netværksport«: netværksforbindelsens fysiske interface (kablet eller trådløs) på udstyret, hvorigennem udstyret kan fjernaktiveres
14. »logisk netværksport«: netværksteknologi, som fungerer via en fysisk netværksport
15. »fysisk netværksport«: en netværksports fysiske del (hardware). En fysisk netværksport kan bruges til to eller flere netværksteknologier
16. »nettilgængelighed«: udstyrets evne til at genoptage funktioner, når en netværksport registrerer et fjernaktiveringssignal
17. »netværksudstyr«: udstyr, som kan forbindes til et netværk og har én eller flere netværksporte
18. »netværksudstyr med god nettilgængelighed (HiNA-udstyr)«: udstyr, hvis hovedfunktion udelukkende er én eller flere af følgende funktioner: router, netværksswitch, trådløs basisstation, hub, modem, VoIP-telefon eller videotelefon
19. »netværksudstyr med HiNA-funktion«: udstyr, hvori der indgår en funktion som router, netværksswitch, trådløs basisstation eller en kombination heraf, men som ikke er HiNA-udstyr
20. »router«: en netværksenhed, hvis vigtigste funktion er at bestemme den optimale rute for videresendelse af datatrafikken. Routere videresender datapakker fra ét netværk til en andet på grundlag af netværkslagets oplysninger (L3)
21. »netværksswitch«: en netværksenhed, hvis primære funktion er at sortere, videresende og fordele rammer (frames) ud fra hver rammes destinationsadresse. Alle switche fungerer mindst på data link-laget (L2)
22. »trådløs basisstation«: en enhed, hvis primære funktion er at levere wi-fi-forbindelser til flere klienter i henhold til IEEE 802.11-specifikationer
23. »hub«: netudstyr med flere porte, som bruges til at forbinde et LAN's segmenter
24. »modem«: udstyr, hvis primære funktion er at sende og modtage digitalt modulerede analoge signaler via et kablet netværk
25. »printer«: udstyr, som genererer en udskrift på grundlag af elektronisk input. Printere kan have yderligere funktioner og kan markedsføres som en multifunktionel enhed eller et multifunktionelt produkt
26. »storformatprinter«: printer konstrueret til at håndtere A2-medier eller endnu større formater, herunder udstyr, der er konstrueret til at håndtere medier i endeløse baner med en bredde på 406 mm eller bredere
27. »telekonferencesystem«: et dedikeret HD-system til videokonferencer og videosamarbejde, som omfatter en brugergrænseflade, et HD-kamera, en skærm, et lydsystem, og som har behandlingskapacitet til ind- og afkodning af video- og audiosignaler
28. »husholdningskaffemaskine«: et apparat til kaffebrygning, som ikke er beregnet til erhvervsmæssig brug
29. »husholdningsfilterkaffemaskine«: husholdningskaffemaskine, hvor kaffen laves ved at lade vand løbe gennem et filter fyldt med kaffepulver
30. »varmeelement«: den del af en kaffemaskine, som omdanner strøm til varme for at opvarme vandet
31. »kopvarmer«: en funktion til opvarmning af kopper, der opbevares på eller i kaffemaskinen
32. »bryggecyklus«: den samlede bryggeproces, som skal gennemføres for at fremstille kaffe
33. »selvrensning«: en proces, som udføres af kaffemaskinen for at rengøre maskinen indvendigt. Processen kan være en simpel afskylning med vand eller en vaskeproces, hvor der anvendes særlige rengøringsmidler
34. »afkalkning«: en proces, som udføres af kaffemaskinen for helt eller delvis at fjerne potentielle kalkaflejringer fra maskinens indre
35. »stationær tynd klient«: en computer, som har brug for adgang til fjernressourcer (f.eks. en computerserver eller en fjernarbejdsstation) for at kunne udføre primære funktioner, og som ikke har indbyggede roterende databærere. Hovedenheden i den stationære tynde klient skal være konstrueret til at være permanent placeret på et sted (f.eks. på et bord) og ikke til at være bærbar. Stationære tynde klienter kan udlæse oplysninger til enten en ekstern skærm eller en indbygget skærm, hvis en sådan indgår i produktet
36. »arbejdsstation«: en højperformant enkeltbrugercomputer, som typisk anvendes til grafik, CAD, softwareudvikling og finansielle og videnskabelige anvendelser, herunder opgaver, der kræver stor regnekraft, og som har følgende karakteristika:
a)den har en MTBF (middeltid mellem fejl) på mindst 15000 timerb)den understøtter ECC-hukommelse (fejlkorrektionskode) og/eller hukommelse med bufferfunktionc)den opfylder tre af følgende fem karakteristika:
1)
den har supplerende strømforsyning til avanceret grafik (dvs. PCI-E 6-benet 12 V supplerende strømforsyning)
2)
dens system har tilslutning til mere end × 4 PCI-E på bundkortet foruden slot(s) til grafik og/eller PCI-X-understøttelse
3)
den understøtter ikke UMA-grafik (Uniform Memory Access)
4)
den har fem eller flere PCI-, PCI-E- eller PCI-X-slots
5)
den kan multiprocessorunderstøtte to eller flere CPU'er (skal understøtte fysisk adskilte CPU-pakker/sokler, dvs. at kravet ikke kan opfyldes alene ved at understøtte en enkelt CPU med flere kerner)
37. »bærbar arbejdsstation«: en højperformant enkeltbrugercomputer, som typisk anvendes til grafik, CAD, softwareudvikling og finansielle og videnskabelige anvendelser, herunder opgaver, der kræver stor regnekraft, undtagen spil, og som er specielt konstrueret til at være bærbar og kunne fungere i længere tid med eller uden direkte tilslutning til en vekselspændingskilde. Bærbare arbejdsstationer benytter en indbygget skærm og kan fungere ved hjælp af et indbygget batteri eller en anden bærbar spændingskilde. De fleste bærbare arbejdsstationer benytter en ekstern strømforsyning og har indbygget tastatur og pegeredskab.
En bærbar arbejdsstation har følgende karakteristika:
a)den har en MTBF (middeltid mellem fejl) på mindst 13000 timerb)den har mindst et diskret grafikkort (dGfx), som opfylder G3- (med FB databredde 128-bit), G4-, G5-, G6- eller G7-klassificeringc)understøtter muligheden for at isætte tre eller flere indbyggede lagerenhederd)støtter mindst 32 GB systemhukommelse38. »hjemmeserver«: en type computer, der som regel anvender desktopcomputerkomponenter i et desktopkabinet, men som først og fremmest er konstrueret til at være lagringsvært for andre computere og udføre funktioner såsom levering af netværksinfrastrukturtjenester og data/medieværtsfunktioner, og som har følgende karakteristika:
a)den er konstrueret som opretstående computer, i towerkabinet eller anden facon som en desktopcomputer, således at al databehandling og lagring samt alle netværksinterfaces findes i ét kabinetb)den er konstrueret til at fungere 24 timer om dagen, 7 dage om ugenc)den er hovedsagelig konstrueret til at fungere i et miljø med mange brugere på samme tid, hvor flere brugere betjenes gennem netværkskoblede klientenhederd)hvis den markedsføres med et operativsystem, er operativsystemet konstrueret til hjemmeserver- eller kontorserverapplikationere)den markedsføres ikke med et diskret grafikkort (dGfx), der opfylder nogen anden klassificering end G139. »computerserver«: et edb-produkt, som leverer tjenester og styrer netbaserede ressourcer for klientenheder såsom desktopcomputere, bærbare computere, stationære tynde klienter, Internet Protocol (IP) telefoner eller andre computerservere. En computerserver markedsføres normalt til anvendelse i datacentre og kontor- og virksomhedsmiljøer. Der opnås primært adgang til en computerserver via netforbindelser og ikke via anordninger til direkte brugerinput, såsom tastatur eller mus.
En computerserver har følgende karakteristika:
a)den er udformet med henblik på at understøtte computerserveres operativsystemer (OS) og/eller virtualiseringsplatforme og er målrettet mod at afvikle virksomhedsapplikationer, der installeres af brugerneb)den understøtter ECC-hukommelse (fejlkorrektionskode) og/eller hukommelse med bufferfunktion (herunder bufferfunktioner for konfigurationer af såvel DIMM-enheder (Dual In-line Memory Modules) som BOB-enheder (buffered on board))c)markedsføres med en eller flere strømforsyninger (vekselstrøm eller jævnstrøm)d)alle processorer har adgang til en fælles systemhukommelse og er uafhængigt synlige for et enkelt OS eller en enkelt virtualiseringsplatform.
4)
Artikel 3 affattes således:
»Artikel 3
Krav til miljøvenligt design
Kravene til miljøvenligt design i tilknytning til elforbrug i standbytilstand, slukket tilstand og netværksforbundet standbytilstand er fastlagt i bilag II.«
5)
Artikel 7 affattes således:
»Artikel 7
Revision
Kommissionen tager denne forordning op til fornyet overvejelse i lyset af den teknologiske udvikling og forelægger senest den 7. januar 2016 Konsultationsforummet for miljøvenligt design resultaterne af overvejelserne. Revisionen vil især fokusere på kravene til standbytilstand/slukket tilstand og egnetheden og niveauet af kravene til netværksforbundet standbytilstand for så vidt angår den tredje etape af gennemførelsen (2019).
Revisionen kunne bl.a. omfatte overvejelser vedrørende udstyr og produkter til erhvervsformål med elmotorer, som fjernbetjenes.«
6)
Artikel 8 affattes således:
»Artikel 8
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Punkt 1 i bilag II finder anvendelse fra den 7. januar 2010.
Punkt 2 i bilag II finder anvendelse fra den 7. januar 2013.
Punkt 3 i bilag II finder anvendelse fra den 1. januar 2015.
Punkt 4 i bilag II finder anvendelse fra den 1. januar 2017.
Punkt 5 i bilag II finder anvendelse fra den 1. januar 2019.
Punkt 6 i bilag II finder anvendelse fra den 1. januar 2015.
Punkt 7 i bilag II finder anvendelse fra den 1. januar 2015.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.«
7)
Bilag II ændres således:
a)
Punkt 2, litra d), affattes således:
»d)
Energistyring for alt andet udstyr end netværksudstyr
Udstyr skal, medmindre det ikke er hensigtsmæssigt i forbindelse med den tilsigtede brug, være forsynet med en energistyringsfunktion eller en tilsvarende funktion. Når udstyret ikke leverer hovedfunktionen, og andre energibesparende produkter ikke afhænger af dets funktioner, skal energistyringsfunktionen automatisk efter det kortest mulige tidsinterval, der er hensigtsmæssigt i forbindelse med udstyrets tilsigtede brug, slå udstyret over i
-
standbytilstand, eller
-
slukket tilstand, eller
-
en anden driftstilstand, der ikke overskrider de gældende krav til effektforbrug i slukket tilstand og/eller standbytilstand, når udstyret er tilsluttet lysnettet.
Energistyringsfunktionen skal være aktiveret.«
b)
Følgende indsættes som nye punkter 3, 4, 5, 6 og 7:
3. Fra den 1. januar 2015:
a)
Mulighed for at deaktivere forbindelser til et trådløst netværk
Ethvert netværksudstyr, som kan forbindes til et trådløst netværk, skal give brugeren mulighed for at deaktivere forbindelserne til det trådløse netværk. Dette krav gælder ikke for produkter, hvis tilsigtede brug kræver en enkelt trådløs forbindelse til et netværk, og som ikke har nogen kablet forbindelse til et netværk.
b)
Energistyring for netværksudstyr
Udstyr skal, medmindre det ikke er hensigtsmæssigt i forbindelse med den tilsigtede brug, være forsynet med en energistyringsfunktion eller en tilsvarende funktion. Når udstyret ikke leverer en hovedfunktion, og andre energibesparende produkter ikke afhænger af dets funktioner, skal energistyringsfunktionen automatisk efter det kortest mulige tidsinterval, der er hensigtsmæssigt i forbindelse med udstyrets tilsigtede brug, slå udstyret over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand.
I en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand kan energistyringsfunktionen automatisk slå udstyret over i standbytilstand eller slukket tilstand eller en anden tilstand, der ikke overskrider de gældende krav til effektforbrug i standbytilstand og/eller slukket tilstand.
Energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion skal være til rådighed for alle netværksudstyrets netværksporte.
Energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion skal være aktiveret, medmindre alle netværksporte er deaktiveret. Er sidstnævnte tilfældet, skal energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion slå til, hvis en af netværksportene aktiveres.
Standardtidsintervallet, indtil energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion automatisk slår udstyret over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, må ikke overskride 20 minutter.
c)
Netværksudstyr, som har én eller flere former for standbytilstande, skal overholde kravene for de pågældende former for standbytilstande, når alle netværksporte er deaktiveret.
d)
Netværksudstyr, som ikke er HiNA-udstyr, skal overholde bestemmelserne i punkt 2, litra d), når alle netværksporte er deaktiveret.
e)
Effektforbrug i netværksforbundet standbytilstand:
Effektforbruget for HiNA-udstyr eller udstyr med HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 12,00 W.
Effektforbruget for andet netværksudstyr i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 6,00 W.
De effektforbrugsgrænser, som er fastlagt i litra e), gælder ikke for:
i.
printere med en strømforsyning med en nominel effekt på mere end 750 W
ii.
storformatprintere
iii.
telekonferencesystemer
iv.
stationære tynde klienter
v.
arbejdsstationer
vi.
mobile arbejdsstationer
vii.
hjemmeservere
viii.
computerservere.
4. Fra den 1. januar 2017:
Ud over kravene i punkt 3, litra a) og b), gælder følgende bestemmelser:
a)
Netværksudstyr, som har en eller flere former for standbytilstande, skal overholde kravene for disse former for standbytilstand, når alle kablede netværksporte er frakoblet og når alle trådløse netværksporte er deaktiveret.
b)
Netværksudstyr, som ikke er HiNA-udstyr, skal overholde bestemmelserne i punkt 2, litra d), når alle kablede netværksporte er frakoblet og når alle trådløse netværksporte er deaktiveret.
c)
Effektforbrug i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand:
Effektforbruget for HiNA-udstyr eller udstyr med HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 8,00 W.
Effektforbruget for andet netværksudstyr i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 3,00 W.
De effektforbrugsgrænser, som er fastlagt i litra c), gælder ikke for:
i.
storformatprintere
ii.
stationære tynde klienter
iii.
arbejdsstationer
iv.
mobile arbejdsstationer
v.
hjemmeservere
vi.
computerservere.
5. Fra den 1. januar 2019:
Ud over kravene i punkt 3, litra a) og b), og punkt 4, litra a), b) og c), gælder følgende bestemmelse for netværksudstyr, som ikke er HiNA-udstyr eller udstyr med HiNA-funktion:
Effektforbruget for udstyr, som ikke er HiNA-udstyr eller udstyr med HiNA-funktion, i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 2,00 W.
6. Fra den 1. januar 2015:
For kaffemaskiner skal tidsintervallet, efter hvilket produktet automatisk slår over i en af de tilstande, der er omhandlet i bilag II, punkt 2, litra d), være således:
-
for husholdningsfilterkaffemaskiner, hvor kaffen opbevares i en isoleret kande, højst fem minutter efter afslutningen af den sidste bryggecyklus, eller 30 minutter efter afslutningen af en afkalkning eller en selvrensning
-
for husholdningsfilterkaffemaskiner, hvor kaffen opbevares i en ikke-isoleret kande, højst 40 minutter efter afslutningen af den sidste bryggecyklus, eller 30 minutter efter afslutningen af en afkalkning eller en selvrensning
-
for andre husholdningskaffemaskiner end husholdningsfilterkaffemaskiner, højst 30 minutter efter afslutningen af den sidste bryggecyklus, eller højst 30 minutter efter aktivering af varmeelementet, eller højst 60 minutter efter aktivering af en kopvarmerfunktion, eller højst 30 minutter efter afslutningen af en afkalkning eller en selvrensning, medmindre der er udløst en alarm, som kræver brugerens indgriben for at forhindre en eventuel skade eller ulykke.
Kravene til miljøvenligt design i bilag II, punkt 2, litra d), finder ikke anvendelse før den nævnte dato.
7. Krav til produktinformation
Fra den 1. januar 2015 skal følgende oplysninger for netværksudstyr vises på producenternes frit tilgængelige websider:
a)
for hver standbytilstand og/eller slukket tilstand og driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som udstyret slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion:
-
effektforbruget i watt afrundet til én decimal
-
tidsintervallet, efter hvilket energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion automatisk slår udstyret over i standbytilstand og/eller slukket tilstand og eller en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand.
b)
effektforbruget for produktet i netværksforbundet standbytilstand, hvis alle kablede netværksporte er tilsluttet og alle trådløse netværksporte er aktiveret.
c)
vejledning om, hvordan trådløse netværksporte aktiveres og deaktiveres.
Effektforbruget for produktet i netværksforbundet standbytilstand omhandlet i litra b) og vejledningen omhandlet i litra c) skal også indgå i brugervejledningen.«
c)
Punkt 3 erstattes af et nyt punkt 8:
»8. Målinger
Det i punkt 1, litra a) og b), punkt 2, litra a) og b), punkt 3, litra e) og punkt 4, litra c), samt punkt 5 omhandlede effektforbrug og tidsintervallerne i punkt 6 skal fastslås ved en pålidelig, nøjagtig og reproducerbar måleprocedure under anvendelse af alment anerkendte måleteknikker.«
d)
Punkt 4 erstattes af et nyt punkt 9:
»9. Oplysninger fra producenterne
Den tekniske dokumentation skal oplyse om følgende forhold til brug ved overensstemmelsesvurderingen efter artikel 4:
a)
for hver standbytilstand og/eller slukket tilstand:
-
effektforbruget i watt afrundet til én decimal
-
hvilken målemetode der er anvendt
-
en beskrivelse af, hvordan udstyrets driftstilstand blev valgt eller programmeret
-
sekvensen af de handlinger, der skal gennemføres for at nå den driftstilstand, hvor udstyret automatisk skifter tilstand
-
eventuelle bemærkninger vedrørende brugen af udstyret, f.eks. oplysninger om, hvordan brugeren slår udstyret over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand
-
hvis relevant, standardtidsintervallet, efter hvilket energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion har slået udstyret over i den relevante tilstand med lavt strømforbrug
b)
for netværksudstyr:
-
antal og type netværksporte, og, med undtagelse af trådløse netværksporte, hvor disse porte er placeret på udstyret; det skal navnlig anføres, hvis den samme fysiske netværksport anvendes til to eller flere typer netværksporte
-
hvorvidt alle netværksporte er deaktiveret før levering
-
hvorvidt udstyret er HiNA-udstyr eller udstyr med HiNA-funktion; anføres der ingen oplysninger, antages det ikke at være tilfældet
og for hver type netværksport:
-
standardtidsintervallet, efter hvilket energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion automatisk slår udstyret over i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand
-
signalet, som anvendes til at genaktivere udstyret
-
specifikation af (maksimal) ydeevne
-
(maksimalt) effektforbrug for udstyret i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion slår udstyret over i, hvis kun den pågældende port anvendes til fjernaktivering
-
den kommunikationsprotokol, som udstyret anvender
Anføres der ingen oplysninger, anses udstyret ikke for at være netværksudstyr, medmindre det har funktioner som router, netværksswitch, trådløs basisstation (ikke en endeterminal), hub, modem, VoIP-telefon eller videotelefon.
c)
testparametre for målinger:
-
omgivelsernes temperatur
-
testspænding i volt og frekvens i Hz
-
total harmonisk forvrængning i strømforsyningssystemet
-
information om og dokumentation af den instrumentering, den opsætning og de kredsløb, der er brugt til elektrisk prøvning
d)
de af udstyrets specifikationer, der er relevante for vurderingen af overensstemmelse med kravene i punkt 1, litra c), eller kravene i punkt 2, litra c), og/eller punkt 2, litra d), og/eller punkt 3, litra b), herunder hvor lang tid der går, inden udstyret automatisk slår over i standbytilstand, slukket tilstand eller en anden driftstilstand, hvor effektforbruget opfylder de gældende krav til slukket tilstand og/eller standbytilstand.
Der skal i givet fald navnlig fremlægges en teknisk begrundelse for, at kravene i punkt 1, litra c), eller kravene i punkt 2, litra c), og/eller punkt 2, litra d), og/eller punkt 3, litra b), ikke anses for relevante i forbindelse med den tilsigtede brug af udstyret. Nødvendigheden af at opretholde en eller flere forbindelser til netværket eller at vente på et fjernaktiveringssignal anses ikke for en teknisk begrundelse, der kan udløse en fritagelse fra kravene i punkt 2, litra d), når det drejer sig om udstyr, som producenten ikke har defineret som netværksudstyr.«
8)
Følgende tilføjes i bilag III:
»For så vidt angår kravene i bilag II, punkt 2, litra d), anvender medlemsstaternes myndigheder den gældende procedure i det foregående til at måle effektforbruget, efter at energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion har slået udstyret over i den relevante tilstand.
For så vidt angår kravene i bilag II, punkt 3, litra c), og punkt 4, litra a), anvender medlemsstaternes myndigheder den gældende procedure i det foregående, efter at have deaktiveret og/eller frakoblet alle enhedens netværksporte.
Medlemsstaternes myndigheder skal, når de udfører markedstilsyn ifølge artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF (6), anvende følgende verifikationsprocedure for kravene i bilag II, punkt 3 og 4, alt efter, hvad der er relevant.
Medlemsstaternes myndigheder skal teste en enkelt enhed som følger:
Hvis udstyret ifølge oplysningerne i den tekniske dokumentation har én type netværksport, og hvis der er to eller flere porte af denne type til rådighed, vælges vilkårligt en af disse porte, som forbindes til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten. Hvis der findes flere trådløse netværksporte af samme type, skal de andre trådløse porte deaktiveres, hvis det er muligt. Hvis der er flere kablede netværksporte af samme type ved kontrol af overholdelse af kravene i bilag II, punkt 3, deaktiveres de andre netværksporte, hvis det er muligt. Er der kun én netværksport til rådighed, forbindes denne til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten.
Der tændes for enheden. Når enheden arbejder korrekt i tændt tilstand, får den lov til at slå over i driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand, og effektforbruget måles. Derefter sendes det relevante signal til udstyret via netværksporten, og det kontrolleres, om udstyret blev genaktiveret.
Hvis udstyret ifølge oplysningerne i den tekniske dokumentation har mere end én type netværksport for hver type netværksport, gentages den følgende procedure. Hvis to eller flere netværksporte af samme type er til rådighed, vælges én vilkårlig port for hver type netværksport, og denne port forbindes til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten.
Hvis der for en bestemt type netværksport kun er én port til rådighed, forbindes denne til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten. Trådløse porte, som ikke anvendes, skal deaktiveres, hvis det er muligt. Ved kontrol af overholdelsen af kravene i bilag II, punkt 3, frakobles de kablede netværksporte, som ikke bruges, hvis det er muligt.
Der tændes for enheden. Når enheden arbejder korrekt i tændt tilstand, får den lov til at slå over i driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand, og effektforbruget måles. Derefter sendes det relevante signal til udstyret via netværksporten, og det kontrolleres, om udstyret blev genaktiveret. Hvis to eller flere typer (logiske) netværksporte deles om én fysisk netværksport, gentages proceduren for hver type logisk netværksport, medens de andre logiske netværksporte er logisk frakoblet.
Modellen anses for at være i overensstemmelse med denne forordning, hvis resultaterne for hver type netværksport ikke overskrider grænseværdien med mere end 10 %.
I modsat fald skal der testes endnu tre enheder. Modellen anses for at være i overensstemmelse med denne forordning, hvis gennemsnittet af resultaterne for hver type netværksport på disse tre enheder ikke overskrider grænseværdien med mere end 10 %.
I modsat fald anses modellen for ikke at opfylde kravene.
Medlemsstatens myndigheder forelægger testresultaterne og andre relevante oplysninger for de andre medlemsstaters myndigheder og Kommissionen inden en måned fra den dato, hvor der blev truffet beslutning om modellens manglende overensstemmelse.
Ud over procedurerne i det foregående anvender medlemsstaterne pålidelige, nøjagtige og reproducerbare målemetoder, som anvender alment anerkendte måleteknikker, herunder metoder, der er fastlagt i dokumenter, for hvilke referencenumrene er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende.
9)
Bilag IV ændres således:
I bilag IV indsættes følgende tekst efter sidste punktum:
»Netværksforbundet standbytilstand: 3 W for HiNA-udstyr, og 1 W eller mindre for ikke-HiNA-udstyr.«
Artikel 2
Ændring af forordning (EF) nr. 642/2009
Forordning (EF) nr. 642/2009 ændres således:
1)
I artikel 2 tilføjes følgende definitioner:
»12. »netværk«: en kommunikationsinfrastruktur med en forbindelsestopologi, en arkitektur, herunder de fysiske komponenter, organisatoriske principper og kommunikationsprocedurer og -formater (protokoller)
13. »netværksport«: netværksforbindelsens fysiske interface (kablet eller trådløs) ved eller på fjernsynet, hvorigennem fjernsynet kan fjernaktiveres
14. »netværksfjernsyn«: fjernsyn, som kan forbindes til et netværk og har én eller flere netværksporte
15. »nettilgængelighed«: fjernsynets evne til at genoptage funktioner, når en netværksport registrerer et fjernaktiveringssignal
16. »fjernaktiveringssignal«: et signal fra et sted uden for fjernsynet, som sendes via et netværk
17. »netværksforbundet standbytilstand«: fjernsynets evne til at genoptage en funktion, når der modtages et fjernaktiveringssignal via en netværksforbindelse
18. »netværksfjernsyn med HiNA-funktion«: et fjernsyn, hvori der indgår funktioner som router, netværksswitch, trådløs basisstation (ikke endeterminal) eller en kombination heraf
19. »router«: en netværksenhed, hvis vigtigste funktion er at bestemme den optimale rute for videresendelse af datatrafikken. Routere videresender datapakker fra ét netværk til en andet på grundlag af netværkslagets oplysninger (L3)
20. »netværksswitch«: en netværksenhed, hvis primære funktion er at sortere, videresende og fordele rammer (frames) ud fra hver rammes destinationsadresse. Alle switche fungerer mindst på data link-laget (L2)
21. »trådløs basisstation«: en enhed, hvis primære funktion er at levere wi-fi-forbindelser til flere klienter i henhold til IEEE 802.11-specifikationer.«
2)
I bilag I foretages følgende ændringer:
a)
Følgende tekst indsættes som nyt punkt 3:
»3. EFFEKTFORBRUG I NETVÆRKSFORBUNDET STANDBYTILSTAND
For netværksfjernsyn gælder følgende krav:
1.
Fra den 1. januar 2015:
a)
Mulighed for at deaktivere trådløse forbindelser til et netværk
Hvis et netværksfjernsyn kan forbindes til et trådløst netværk, skal brugeren kunne deaktivere de trådløse netværksforbindelser. Dette krav gælder ikke for produkter, hvis tilsigtede brug kræver en enkelt trådløs forbindelse til et netværk, og som ikke har nogen kablet forbindelse til et netværk.
b)
Energistyring for netværksfjernsyn
Netværksfjernsyn skal have en funktion med følgende egenskaber:
Når der er gået højst fire timer i tændt tilstand efter sidste interaktion med brugeren og/eller kanalskift, skal fjernsynet automatisk skifte fra tændt tilstand til en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand eller en anden driftstilstand, der opfylder de gældende krav til effektforbrug for driftstilstande med netværksforbundet standbytilstand.
Fjernsynet skal vise en advarselsmeddelelse, inden det automatisk skifter fra tændt tilstand til en af de foreskrevne tilstande. Denne funktion skal være aktiv i standardindstillingen.
I en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand kan energistyringsfunktionen automatisk slå udstyret over i standbytilstand eller slukket tilstand eller en anden driftstilstand, der ikke overskrider de gældende krav til effektforbrug i slukket tilstand og/eller standbytilstand.
Energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion skal være til rådighed for alle netværksfjernsynets netværksporte.
Energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion skal være aktiveret, medmindre alle trådløse netværksporte er deaktiveret. Er sidstnævnte tilfældet, skal energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion slå til, hvis en af netværksportene aktiveres.
c)
Et netværksfjernsyn, som har en eller flere former for standbytilstande, skal overholde kravene for de pågældende former for standbytilstande, når alle trådløse netværksporte er deaktiveret.
d)
Effektforbrug i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand:
Effektforbruget for fjernsyn med HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som fjernsynet slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 12,00 W.
Effektforbruget for fjernsyn uden HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som fjernsynet slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 6,00 W.
2.
Fra den 1. januar 2017:
Ud over kravene i punkt 1, litra a) og b), gælder følgende bestemmelser:
a)
Et netværksfjernsyn, som har en eller flere former for standbytilstand, skal overholde kravene for disse former for standbytilstand, når alle kablede netværksporte er frakoblet, og når alle trådløse netværksporte er deaktiveret.
b)
Et netværksfjernsyn skal overholde bestemmelserne i punkt 2.2, litra d), når alle kablede netværksporte er frakoblet, og når alle netværksporte er deaktiveret.
c)
Effektforbrug i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand:
Effektforbruget for fjernsyn med HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som fjernsynet slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 8,00 W.
Effektforbruget for fjernsyn uden HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som fjernsynet slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 3,00 W.
3.
Fra den 1. januar 2019:
Ud over kravene i punkt 1, litra a) og b), og punkt 2, litra a), b) og c), gælder følgende bestemmelser for netværksfjernsyn, som ikke er HiNA-udstyr eller netværksfjernsyn med HiNA-funktion:
Effektforbruget for fjernsyn uden HiNA-funktion i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som fjernsynet slås over i af energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion, må ikke overstige 2,00 W.«
b)
Det nuværende punkt 3 bliver punkt 4.
c)
Det nuværende punkt 4 bliver punkt 5.
d)
Det nuværende punkt 5 bliver punkt 6.
e)
I punkt 5.1 (det nye punkt 6.1), indsættes følgende tekst efter litra d) som et nyt litra e):
»e)
for netværksforbundet standbytilstand
-
antal og type netværksporte, og, med undtagelse af trådløse netværksporte, hvor disse porte er placeret på fjernsynet; det skal navnlig anføres, hvis den samme fysiske netværksport anvendes til to eller flere typer netværksporte
-
hvorvidt alle netværksporte er deaktiveret før levering
-
hvorvidt fjernsynet er et netværksfjernsyn med HiNA-funktion; anføres der ingen oplysninger, anses udstyret ikke for at være HiNA-udstyr eller et netværksfjernsyn med HiNA-funktion«
f)
I punkt 5.1 (det nye punkt 6.1), indsættes følgende tekst efter det nye litra e) som et nyt litra f):
»f)
for hver type netværksport:
-
standardtidsintervallet, efter hvilket energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion automatisk slår fjernsynet over til en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand
-
signalet, som anvendes til at genaktivere udstyret
-
specifikation af (maksimal) ydeevne
-
(maksimalt) effektforbrug for fjernsynet i en driftstilstand med netværksforbundet standbytilstand, som energistyringsfunktionen eller en tilsvarende funktion slår udstyret over i, hvis kun den pågældende port anvendes til fjernaktivering.
Anføres der ingen oplysninger, anses fjernsynet ikke for at være et netværksfjernsyn«.
g)
Det nuværende punkt 5.1, litra e), bliver det nye punkt 6.1, litra g).
h)
I punkt 5.2 (det nye punkt 6.2) affattes andet led således:
»-
effektforbruget i watt for hver standbytilstand og/eller slukket tilstand og driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand, afrundet til to decimaler«.
3)
I bilag II affattes punkt 2 således:
»2. Målinger af effektforbrug i standbytilstand/slukket tilstand og netværksforbundet standbytilstand
Målinger af effektforbruget som omhandlet i bilag I, del 2 og 3, skal opfylde alle følgende betingelser:
Det i punkt 2.1, litra a) og b), punkt 2.2, litra a) og b), punkt 3.1, litra d) og punkt 3.2, litra c), omhandlede effektforbrug skal fastslås ved en pålidelig, nøjagtig og reproducerbar måleprocedure under anvendelse af alment anerkendte måleteknikker.«
4)
Bilag III affattes således:
»BILAG III
VERIFIKATIONSPROCEDURE
A. Verifikationsprocedure for krav, der er fastsat i bilag I, del 1, 2, 4 og 5
1)
Medlemsstaternes myndigheder skal, når de udfører markedstilsyn ifølge artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF (7), anvende følgende verifikationsprocedure for kravene i bilag I, del 1, 2, 4 og 5.
Medlemsstaternes myndigheder tester en enkelt enhed.
Modellen anses for at overholde bestemmelserne i bilag I, hvis:
a)
resultatet for effektforbrug i tændt tilstand ikke overskrider den gældende grænseværdi, jf. bilag I, del 1, punkt 1 og 2, med mere end 7 %, og
b)
resultatet for effektforbrug i slukket tilstand/standbytilstand ikke overskrider den gældende grænseværdi, jf. bilag I, del 2, punkt 1, litra a) og b), og punkt 2, litra a) og b), med mere end 0,10 watt, og
c)
resultatet for spidsværdiforholdet for luminans, jf. bilag I, del 5, ikke ligger under 60 %.
Hvis testen ikke giver de i punkt 1, litra a), b) eller c), foreskrevne resultater, testes yderligere tre enheder af samme model.
2)
Når tre yderligere enheder af samme model er blevet testet, anses modellen for at opfylde kravene i bilag I, hvis:
a)
gennemsnittet af resultaterne for de tre sidste enheders effektforbrug i tændt tilstand ikke overskrider den gældende grænseværdi, jf. bilag I, del 1, punkt 1) og 2), med mere end 7 %, og
b)
gennemsnittet af resultaterne for de sidste tre enheders effektforbrug i standbytilstand/slukket tilstand ikke overskrider den gældende grænseværdi, jf. bilag I, del 2, punkt 1, litra a) og b), og punkt 2, litra a) og b), med mere end 0,10 watt, og
c)
gennemsnittet af resultaterne for de sidste tre enheders spidsværdiforhold for luminans som anført i bilag I, del 5, ikke ligger under 60 %.
Hvis de i punkt 2, litra a), b) og c), anførte resultater ikke nås, anses modellen for ikke at opfylde kravene.
B. Verifikationsprocedure for krav fastsat i bilag I, del 3
Medlemsstaternes myndigheder skal, når de udfører markedstilsyn ifølge artikel 3, stk. 2, i direktiv 2009/125/EF, anvende følgende verifikationsprocedure for kravene i bilag I, del 3, punkt 1, litra d), og punkt 2, litra c), alt efter, hvad der er relevant. De anvender den gældende procedure i det følgende, efter at have deaktiveret og/eller frakoblet alle enhedens netværksporte.
Medlemsstaternes myndigheder skal teste en enkelt enhed som følger:
Hvis fjernsynet ifølge oplysningerne i den tekniske dokumentation har én type netværksport, og hvis der er to eller flere porte af denne type til rådighed, vælges vilkårligt en af disse porte, som forbindes til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten. Hvis der findes flere trådløse netværksporte af samme type, skal de andre trådløse porte deaktiveres, hvis det er muligt. Hvis der er flere kablede netværksporte af samme type til kontrol af kravene i bilag I, punkt 2, deaktiveres de andre netværksporte, hvis det er muligt. Er der kun én netværksport til rådighed, forbindes denne til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten.
Der tændes for enheden. Når enheden arbejder korrekt i tændt tilstand, får den lov til at slå over i driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand, og effektforbruget måles. Derefter sendes det relevante signal til udstyret via netværksporten, og det kontrolleres, om fjernsynet blev genaktiveret.
Hvis fjernsynet ifølge oplysningerne i den tekniske dokumentation har mere end én type netværksport for hver type netværksport, gentages den følgende procedure. Hvis to eller flere netværksporte af samme type er til rådighed, vælges én vilkårlig port for hver type netværksport, og denne port forbindes til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten.
Hvis der for en bestemt type netværksport kun er én port til rådighed, forbindes denne port til det relevante netværk under overholdelse af maksimumspecifikationen for porten. Ved kontrol af overholdelsen af kravene i bilag II, punkt 3, frakobles de kablede netværksporte, som ikke bruges, hvis det er muligt.
Der tændes for enheden. Når enheden arbejder korrekt i tændt tilstand, får den lov til at slå over i driftstilstanden med netværksforbundet standbytilstand, og effektforbruget måles. Derefter sendes det relevante signal til udstyret via netværksporten, og det kontrolleres, om fjernsynet blev genaktiveret.
Hvis to eller flere typer (logiske) netværksporte deles om én fysisk netværksport, gentages proceduren for hver type logisk netværksport, medens de andre logiske netværksporte er logisk frakoblet.
Modellen anses for at være i overensstemmelse med denne forordning, hvis resultaterne for hver type netværksport ikke overskrider grænseværdien med mere end 7 %.
I modsat fald skal der testes endnu tre enheder. Modellen anses for at være i overensstemmelse med denne forordning, hvis gennemsnittet af resultaterne for hver type netværksport på disse tre enheder ikke overskrider grænseværdien med mere end 7 %.
I modsat fald anses modellen for ikke at opfylde kravene.
Medlemsstatens myndigheder forelægger testresultaterne og andre relevante oplysninger for de andre medlemsstaters myndigheder og Kommissionen inden en måned fra den dato, hvor der blev truffet beslutning om modellens manglende overensstemmelse.
C. Overensstemmelsesvurdering
Når medlemsstaternes myndigheder kontrollerer overensstemmelsen med kravene, følger de proceduren i bilag II og anvender pålidelige, nøjagtige og reproducerbare måleprocedurer, som gennemføres under hensyntagen til de nyeste, almindeligt anerkendte målemetoder, herunder metoder, der er fastlagt i dokumenter, som der er offentliggjort referencenumre for i Den Europæiske Unions Tidende med dette mål for øje.
Artikel 3
Ikrafttrædelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. august 2013.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 801/2013,
annettu 22 päivänä elokuuta 2013,
asetuksen (EY) N:o 1275/2008 muuttamisesta kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden lepovirtakulutuksen ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta ja asetuksen (EY) N:o 642/2009 muuttamisesta televisioiden ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten osalta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan,
on kuullut ekologisen suunnittelun kuulemisfoorumia,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/32/EY (2) 16 artiklan 2 kohdassa säädetään täytäntöönpanotoimenpiteistä, joihin sisältyvä yksi ensisijainen toimenpide on tietyn tuoteryhmän lepovirtakulutuksen vähentäminen.
(2)
Kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden verkkovalmiustilan tehonkulutusta on käsitelty vuosina 2006-2007 tehdyssä lepovirtakulutusta koskevassa teknisessä, taloudellisessa ja ympäristöselvityksessä. Selvityksessä todettiin, että verkkoliitettävyydestä tulee yleinen ominaisuus kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävissä laitteissa. Energiaa käyttävien tuotteiden ekosuunnittelua käsittelevä sääntelykomitea totesi 21 päivänä kesäkuuta 2008 antamassaan suosituksessa, että toistaiseksi puutteellisten tietojen vuoksi verkkovalmiustilaa olisi käsiteltävä erillisessä prosessissa.
(3)
Ekosuunnittelun työsuunnitelmassa 2009-2011 verkkovalmiustila määriteltiin yhdeksi ensisijaiseksi kysymykseksi. Tämän johdosta komissio teki vuosina 2010-2011 taustaselvityksen, jossa analysoidaan verkkovalmiustilaan liittyviä teknisiä, taloudellisia ja ympäristönäkökohtia. Selvitys tehtiin yhdessä unionista ja sen ulkopuolisista maista tulevien sidosryhmien ja intressitahojen kanssa, ja sen tulokset julkistettiin.
(4)
Selvityksessä arvioitiin, että unionissa myytävien kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden tehonkulutus verkkovalmiuden tarjoavissa toimintatiloissa oli 54 terawattituntia vuonna 2010, mikä vastaa 23 miljoonan tonnin hiilidioksidipäästöjä. Jos erityistoimenpiteitä ei toteuteta, kulutuksen ennustetaan kasvavan 90 terawattituntiin vuonna 2020. Selvityksen mukaan verkkovalmiustilaan liittyvää sähkönkulutusta voidaan vähentää merkittävästi. Tämän asetuksen on tarkoitus lisätä verkkovalmiustilan energiatehokkuutta parantavien tekniikoiden käyttöä markkinoilla ja johtaa tätä kautta arviolta 36 terawattitunnin energiansäästöön vuonna 2020 ja 49 terawattitunnin säästöön vuonna 2025 verrattuna tilanteeseen, jossa mitään toimenpiteitä ei toteutettaisi.
(5)
Selvityksessä todettiin erityisesti, että säästömahdollisuuksien toteuttamisen kannalta on olennainen merkitys tehonhallintatoiminnolla, joka siirtää laitteen verkkovalmiustilaan, kun laitteen päätoiminto ei ole aktivoituna. Ulkoisesta tai sisäisestä käynnistyssignaalista uudelleen aktivoituneen laitteen katsotaan voivan olla aktiivisessa toimintatilassa rajoitetun ajan riippumatta sen päätoiminno(i)sta esimerkiksi huollon tai ohjelmistojen latauksen mahdollistamiseksi. Tehonhallinnalla olisi varmistettava, että tuote palaa verkkovalmiustilaan, kun nämä tehtävät on suoritettu.
(6)
Taustaselvityksessä katsottiin, että verkkovalmiustilan osalta vaatimuksia on tarpeen eriyttää verkon käytettävyysasteen mukaan. Tätä varten yksilöitiin rajattu määrä HiNA-laitteita, kuten reititin, verkkokytkin, langattoman verkon liityntäpiste, keskitin ja modeemi, joiden päätoimintona on verkkoliikenteen käsittely. Koska näiden laitteiden odotetaan reagoivan tulevaan liikenteeseen välittömästi, verkkovalmiustila voi vastata käyttämättä-tilaa.
(7)
Koska valmiustilaan ja verkkovalmiustilaan liittyvät toiminnot kytkeytyvät toisiinsa ja koskevat samoja tuotteita, ekologisen suunnittelun kuulemisfoorumi tuki 14 päivänä syyskuuta 2011 kantaa, jonka mukaan verkkovalmiustilaa koskevat ekosuunnitteluvaatimukset olisi vahvistettava voimassa olevaa komission asetusta (EY) N:o 1275/2008 (3) muuttavalla säädöksellä.
(8)
Valmiustilaa, pois päältä -tilaa ja verkkovalmiustilaa koskevia vaatimuksia olisi tarkasteltava uudelleen yhdessä. Koska asetuksessa (EY) N:o 1275/2008 säädetty uudelleentarkasteluajankohta on ennen verkkovalmiustilaa koskevien vaatimusten ensimmäisen vaiheen voimaantuloa, kyseisen asetuksen uudelleentarkasteluajankohtaa olisi siirrettävä yhdellä vuodella.
(9)
Koska televisiot, joihin sovelletaan ekosuunnittelua koskevaa tuotekohtaista täytäntöönpanotoimenpidettä, on jätetty asetuksen (EY) N:o 1275/2008 soveltamisalan ulkopuolelle, televisioihin liittyvää verkkovalmiustilaa koskevat ekosuunnitteluvaatimukset sisällytetään komission asetukseen (EY) N:o 642/2009 (4). Verkkovalmiustilaa koskevassa teknisessä, taloudellisessa ja ympäristöselvityksessä arvioitiin, että televisioiden verkkovalmiustilaa koskevat ekosuunnitteluvaatimukset tuottaisivat arviolta 10 terawattitunnin säästöt vuoteen 2020 mennessä.
(10)
Kahvinkeittimien osalta 16 päivänä joulukuuta 2011 ja 18 päivänä huhtikuuta 2012 kokoontunut ekologisen suunnittelun kuulemisfoorumi (5) tuki kantaa, jonka mukaan tuotekohtaista täytäntöönpanotoimenpidettä ei ole syytä antaa, vaan asetuksessa (EY) N:o 1275/2008 säädetyt valmiustilaa koskevat vaatimukset olisi täsmennettävä koskemaan kahvinkeittimiä.
(11)
Tässä asetuksessa otetaan käyttöön eritelmiä, jotka koskevat tehonhallintavaatimusten soveltamista kahvinkeittimiin sen oletusviiveen osalta, jonka jälkeen laite siirtyy automaattisesti valmiustilaan tai pois päältä -tilaan.
(12)
Ekosuunnitteludirektiivin nojalla tehdyn kotitalouksien kahvinkeittimiä koskevan teknisen, taloudellisen ja ympäristöselvityksen perusteella voidaan päätellä, että sen viiveen rajoittaminen, jonka jälkeen kahvinkeittimet siirtyvät automaattisesti valmiustilaan tai pois päältä -tilaan, tuottaa yli 2 terawattitunnin vuotuiset lisäsäästöt vuoteen 2020 mennessä. Näitä säästöjä ei ole otettu huomioon asetukseen (EY) N:o 1275/2008 liittyvissä säästöoletuksissa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Asetuksen (EY) N:o 1275/2008 muuttaminen
Muutetaan asetus (EY) N:o 1275/2008 seuraavasti:
1)
Korvataan nimi seuraavasti:
2)
Korvataan 1 artikla seuraavasti:
”1 artikla
Kohde ja soveltamisala
Tällä asetuksella vahvistetaan valmiustilan, pois päältä -tilan ja verkkovalmiustilan tehonkulutukseen liittyvät ekosuunnitteluvaatimukset kotitalouksissa ja toimistoissa käytettävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden markkinoille saattamiselle.
Tätä asetusta ei sovelleta kotitalouksissa ja toimistoissa käytettäviin sähkö- ja elektroniikkalaitteisiin, jotka saatetaan markkinoille käyttötarkoitustaan varten pienjännitteisellä ulkoisella teholähteellä varustettuina.”
3)
Lisätään 2 artiklaan seuraavat määritelmät:
”10.
’verkolla’ tarkoitetaan viestintäinfrastruktuuria, jolle on määritelty yhteyksien topologia, arkkitehtuuri, mukaan lukien fyysiset komponentit, sekä organisaatioperiaatteet, viestintämenettelyt ja esitysmuodot (yhteyskäytännöt);
11.
’verkkovalmiustilalla’ tarkoitetaan tilaa, jossa laite pystyy jatkamaan toimintoa saatuaan etäkäynnistyssignaalin verkkoyhteyden kautta;
12.
’etäkäynnistyssignaalilla’ tarkoitetaan signaalia, joka tulee laitteen ulkopuolelta verkon kautta;
13.
’verkkoportilla’ tarkoitetaan laitteessa olevan verkkoyhteyden kiinteää tai langatonta fyysistä rajapintaa, jonka kautta laite voidaan etäkäynnistää;
14.
’loogisella verkkoportilla’ tarkoitetaan fyysisen verkkoportin yhteydessä toimivaa verkkoteknologiaa;
15.
’fyysisellä verkkoportilla’ tarkoitetaan verkkoportin fyysistä (laitteistoon kuuluvaa) välikappaletta. Fyysisen verkkoportin yhteydessä voi toimia kaksi tai useampia verkkoteknologioita;
16.
’verkon käytettävyydellä’ tarkoitetaan laitteen kykyä jatkaa toimintoja sen jälkeen kun verkkoportti on havainnut etäkäynnistyssignaalin;
17.
’verkkoon liitetyllä laitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka voi liittyä verkkoon ja jossa on yksi tai useampi verkkoportti;
18.
’verkkoon liitetyllä laitteella, jolla verkon käytettävyys on suuri’ (HiNA-laitteella) tarkoitetaan laitetta, jonka päätoiminto(i)na on yksi tai useampi seuraavista toiminnoista, mutta ei mikään muu toiminto: reititin, verkkokytkin, langattoman verkon liityntäpiste, keskitin, modeemi, internetpuhelin, videopuhelin;
19.
’verkkoon liitetyllä laitteella, jolla on suuren verkkoon kytkettävyyden toiminto’ (HiNA-toiminnolla varustetulla laitteella) tarkoitetaan laitetta, johon sisältyy reitittimen, verkkokytkimen tai langattoman verkon liityntäpisteen toiminto tai niiden yhdistelmä, mutta joka ei ole HiNA-laite;
20.
’reitittimellä’ tarkoitetaan verkkoon liitettävää laitetta, jonka päätoimintona on määrittää optimaalinen reitti, jonka kautta verkkoliikenne olisi välitettävä. Reitittimet välittävät paketteja verkosta toiseen verkkokerrostietojen (L3) perusteella;
21.
’verkkokytkimellä’ tarkoitetaan verkkoon liitettävää laitetta, jonka päätoimintona on suodattaa, välittää ja jakaa kehyksiä kunkin kehyksen kohdeosoitteen perusteella. Kaikki kytkimet toimivat vähintään siirtoyhteyskerroksessa (L2);
22.
’langattoman verkon liityntäpisteellä’ tarkoitetaan laitetta, jonka päätoimintona on tarjota IEEE 802.11 (Wi-Fi) -liitettävyys useille asiakkaille;
23.
’keskittimellä’ tarkoitetaan verkkoon liitettävää laitetta, joka sisältää useita portteja ja jota käytetään yhdistämään lähiverkon osia;
24.
’modeemilla’ tarkoitetaan laitetta, jonka päätoimintona on välittää ja vastaanottaa digitaalisesti moduloituja analogisia signaaleja kiinteässä verkossa;
25.
’tulostimella’ tarkoitetaan laitetta, joka tuottaa paperitulosteita sähköisestä syötteestä. Tulostimilla voi olla lisätoimintoja ja niitä voidaan markkinoida monikäyttölaitteina tai monikäyttötuotteina;
26.
’suuren kokoluokan tulostimella’ tarkoitetaan tulostinta, joka on suunniteltu tuottamaan A2- ja sitä suurempia vedoksia, mukaan lukien laitteet, jotka on suunniteltu tulostamaan vähintään 406 mm leveälle jatkolomakkeelle;
27.
’etäläsnäolojärjestelmällä’ tarkoitetaan teräväpiirtoiseen videoneuvotteluun ja -yhteistyöhön tarkoitettua järjestelmää, johon sisältyy käyttöliittymä, teräväpiirtokamera, näyttö, äänentoistojärjestelmä ja prosessointivalmius video- ja audiosignaalien koodausta ja dekoodausta varten;
28.
’kotitalouksissa käytettävällä kahvinkeittimellä’ tarkoitetaan kahvin keittämiseen käytettävää ei-kaupallista laitetta;
29.
’kotitalouksissa käytettävällä suodatinkahvinkeittimellä’ tarkoitetaan kotitalouksissa käytettävää kahvinkeitintä, jossa kahvi valmistetaan suodattamalla;
30.
’lämmityselementillä’ tarkoitetaan kahvinkeittimen osaa, joka muuntaa sähkön lämmöksi veden kuumentamiseksi;
31.
’kupin esilämmityksellä’ tarkoitetaan toimintoa, jota käytetään kahvinkeittimen vierellä tai päällä säilytettävien kuppien lämmittämiseen;
32.
’keittojaksolla’ tarkoitetaan prosessia, joka on saatettava loppuun kahvin valmistamiseksi;
33.
’itsepuhdistuksella’ tarkoitetaan prosessia, jonka kahvinkeitin suorittaa sisäosansa puhdistamiseksi. Tämä prosessi voi olla joko pelkkä huuhtelu tai pesu, jossa käytetään erityisiä lisäaineita;
34.
’kalkinpoistolla’ tarkoitetaan prosessia, jonka kahvinkeitin suorittaa mahdollisen sisäosassaan olevan kalkin poistamiseksi kokonaan tai osittain;
35.
’pöytäkevytpäätteellä’ tarkoitetaan tietokonetta, jonka pääasiallinen toiminnallisuus on sidoksissa yhteyteen etäresursseihin (esim. tietokonepalvelimeen, etätyöasemaan) ja jossa ei ole sisäänrakennettua pyörivää tallennusvälinettä. Pöytäkevytpäätteen pääyksikkö on tarkoitettu sijoitettavaksi pysyvästi tiettyyn paikkaan (esim. työpöydälle), eikä sitä ole suunniteltu kannettavaksi. Pöytäkevytpäätteet kykenevät tulostamaan informaatiota joko ulkoiselle tai sisäiselle näytölle, jos sellainen sisältyy tuotteeseen;
36.
’työasemalla’ tarkoitetaan hyvin suorituskykyistä yksittäiskäyttötietokonetta, jota käytetään pääasiassa grafiikan luomisessa, tietokoneavusteisessa suunnittelussa, ohjelmistokehityksessä, rahoitusalan sovelluksissa, tieteellisissä sovelluksissa ja muissa laskentaintensiivisissä tehtävissä ja jolla on seuraavat ominaispiirteet:
a)
keskimääräinen vikaväli (MTBF) vähintään 15 000 tuntia;
b)
itsekorjaava koodi (ECC) ja/tai puskuroitu muisti;
c)
kolme seuraavista viidestä ominaispiirteestä:
1)
lisäteholähde huippugrafiikkaa varten (eli PCI-E 6-pin 12 V -lisätehonsyöttö);
2)
järjestelmä on johdotettu emolevyssä paremmalle kuin × 4 PCI-E-tasolle grafiikkakorttipaikan tai -paikkojen ja/tai PCI-X-tuen lisäksi;
3)
ei tue UMA-grafiikkaa (Uniform Memory Access);
4)
sisältää vähintään viisi PCI-, PCI-E- tai PCI-X-paikkaa;
5)
monisuoritintuki vähintään kahdelle keskusyksikölle (tukee fyysisesti erillisiä keskusyksikköpaketteja/-liitäntöjä; tuki yksittäiselle moniydinprosessorille ei siis täytä tätä vaatimusta);
37.
’kannettavalla työasemalla’ tarkoitetaan hyvin suorituskykyistä yksittäiskäyttötietokonetta, jota käytetään pääasiassa grafiikan luomisessa, tietokoneavusteisessa suunnittelussa, ohjelmistokehityksessä, rahoitusalan sovelluksissa, tieteellisissä sovelluksissa ja muissa laskentaintensiivisissä tehtävissä, pelikäyttöä lukuun ottamatta, ja joka on erityisesti suunniteltu kannettavaksi ja käytettäväksi pitkiä aikoja joko suoralla yhteydellä tai ilman suoraa yhteyttä vaihtovirtalähteeseen. Kannettavissa työasemissa käytetään integroitua näyttöä ja niiden on kyettävä toimimaan sisäänrakennetun akun tai muun kannettavan virtalähteen avulla. Useimmissa kannettavissa työasemissa käytetään ulkoista virtalähdettä ja useimmissa on sisäänrakennettu näppäimistö ja osoitinlaite.
Kannettavalla työasemalla on seuraavat ominaispiirteet:
a)
keskimääräinen vikaväli (MTBF) vähintään 13 000 tuntia;
b)
vähintään yksi luokituksen G3 (kehyspuskurin datakaistanleveys 128 bittiä), G4, G5, G6 tai G7 mukainen erillinen grafiikkakortti (dGfx);
c)
tuki vähintään kolmelle sisäiselle tallennusvälineelle;
d)
tuki vähintään 32 gigatavun (GB) järjestelmämuistille;
38.
’pienpalvelimella’ tarkoitetaan tietokonetta, joka yleensä käyttää pöytätietokonekomponentteja pöytätietokonemaisessa muodossa, mutta joka on ensisijaisesti tarkoitettu toimimaan tallennustilana muille tietokoneille ja suorittamaan toimintoja, kuten tarjoamaan verkkoinfrastruktuuripalveluja ja datan/median tallennustilaa, ja jolla on seuraavat ominaispiirteet:
a)
suunniteltu jalustalle, torniin tai muuhun muotoon, joka on samanlainen kuin pöytätietokoneilla, siten että kaikki tietojenkäsittely, tallennus ja verkkoliitännät sijaitsevat yhdessä kotelossa;
b)
suunniteltu toimimaan 24 tuntia vuorokaudessa ja 7 päivää viikossa;
c)
suunniteltu ensisijaisesti toimimaan monen samanaikaisen käyttäjän ympäristössä palvellen useita käyttäjiä verkkoon kytkettyjen asiakasyksiköiden kautta;
d)
jos saatetaan markkinoille käyttöjärjestelmän kanssa, käyttöjärjestelmä on tarkoitettu kotipalvelinkäyttöön tai huokeampiin palvelinsovelluksiin;
e)
ei saateta markkinoille varustettuna erillisellä grafiikkakortilla (dGfx), jonka luokitus on muu kuin G1;
39.
’tietokonepalvelimella’ tarkoitetaan tietoteknistä tuotetta, joka tarjoaa palveluja ja ohjaa verkotettuja resursseja asiakaslaitteille, kuten pöytätietokoneille, kannettaville tietokoneille, pöytäkevytpäätteille ja internetpuhelimille, tai muille tietokonepalvelimille. Tietokonepalvelin asetetaan markkinoille yleensä käytettäväksi datakeskuksissa ja toimisto-/yritysympäristöissä. Tietokonepalvelinta käytetään pääasiassa verkkoyhteyksien kautta, eikä suorien syötelaitteiden, kuten näppäimistön tai hiiren, avulla.
Tietokonepalvelimella on seuraavat ominaisuudet:
a)
se on suunniteltu tukemaan tietokonepalvelinkäyttöjärjestelmiä ja/tai hypervisor-ohjelmia, ja sen tarkoituksena on ajaa käyttäjien asentamia yrityssovelluksia;
b)
se tukee itsekorjaavaa koodia (ECC) ja/tai puskurimuistia (mukaan lukien sekä puskuroidut DIMM-moduulit (dual in-line memory module) että BOB-ratkaisut (buffered on board));
c)
se on saatettu markkinoille varustettuna yhdellä tai useammalla vaihtovirta-tasavirtateholähteellä (AC-DC);
d)
kaikki suorittimet pääsevät käyttämään yhteistä järjestelmämuistia ja näkyvät erillisinä samalle käyttöjärjestelmälle tai hypervisor-ohjelmalle.”
4)
Korvataan 3 artikla seuraavasti:
”3 artikla
Ekosuunnitteluvaatimukset
Valmiustilan, pois päältä -tilan ja verkkovalmiustilan tehonkulutusta koskevat ekosuunnitteluvaatimukset esitetään liitteessä II.”
5)
Korvataan 7 artikla seuraavasti:
”7 artikla
Uudelleentarkastelu
Komissio tarkastelee tätä asetusta uudelleen tekniikan kehityksen valossa ja esittää uudelleentarkastelun tulokset kuulemisfoorumille viimeistään 7 päivänä tammikuuta 2016. Uudelleentarkastelussa käsitellään erityisesti soveltamisalaa ja valmiustilaa ja pois päältä -tilaa koskevia vaatimuksia sekä verkkovalmiustilaa koskevien vaatimusten asianmukaisuutta ja tasoa täytäntöönpanon kolmanteen vaiheeseen (2019) nähden.
Uudelleentarkastelussa voidaan käsitellä muun muassa ammattikäyttöön tarkoitettuja laitteita ja kaukosäätimellä käytettäviä sähkömoottorilla varustettuja tuotteita.”
6)
Korvataan 8 artikla seuraavasti:
”8 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Liitteessä II olevaa 1 kohtaa sovelletaan 7 päivästä tammikuuta 2010.
Liitteessä II olevaa 2 kohtaa sovelletaan 7 päivästä tammikuuta 2013.
Liitteessä II olevaa 3 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015.
Liitteessä II olevaa 4 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2017.
Liitteessä II olevaa 5 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2019.
Liitteessä II olevaa 6 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015.
Liitteessä II olevaa 7 kohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.”
7)
Muutetaan liite II seuraavasti:
a)
Korvataan 2 kohdan d alakohta seuraavasti:
”d)
Tehonhallinta muissa kuin verkkoon liitetyissä laitteissa
Laitteessa on oltava, lukuun ottamatta tilanteita, joissa vaatimus ei ole perusteltu laitteen käyttötarkoituksen vuoksi, tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto. Kun laitteessa ei ole päätoiminto aktivoituna ja kun yksi tai useampi muu energiaa käyttävä tuote ei ole riippuvainen laitteen toiminnoista, tehonhallintatoiminnon on siirrettävä laite sen tarkoitetun käyttötarkoituksen kannalta asianmukaisen lyhyimmän mahdollisen ajan kuluttua automaattisesti
-
valmiustilaan, tai
-
pois päältä -tilaan, tai
-
muuhun tilaan, jossa pois päältä -tilalle ja/tai valmiustilalle asetetut sovellettavat tehonkulutusvaatimukset eivät ylity, kun laite on kytkettynä verkkovirtalähteeseen.
Tehonhallintatoiminnon on oltava aktivoituna.”
b)
Lisätään uudet 3, 4, 5, 6 ja 7 kohta seuraavasti:
3. Tammikuun 1 päivästä 2015:
a)
Mahdollisuus kytkeä langaton verkkoyhteys tai -yhteydet pois käytöstä
Verkkoon liitetyissä laitteissa, jotka voidaan liittää langattomaan verkkoon, käyttäjälle on tarjottava mahdollisuus kytkeä langaton verkkoyhteys tai -yhteydet pois käytöstä. Tätä vaatimusta ei sovelleta tuotteisiin, joiden aiottu käyttötarkoitus on riippuvainen yhdestä langattomasta verkkoyhteydestä ja joissa ei ole kiinteää verkkoyhteyttä.
b)
Tehonhallinta verkkoon liitetyissä laitteissa
Laitteessa on oltava, lukuun ottamatta tilanteita, joissa vaatimus ei ole perusteltu laitteen käyttötarkoituksen vuoksi, tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto. Kun laitteessa ei ole päätoiminto aktivoituna ja kun yksi tai useampi muu energiaa käyttävä tuote ei ole riippuvainen laitteen toiminnoista, tehonhallintatoiminnon on siirrettävä laite sen tarkoitetun käyttötarkoituksen kannalta asianmukaisen lyhyimmän mahdollisen ajan kuluttua automaattisesti verkkovalmiustilaan.
Verkkovalmiustilassa tehonhallintatoiminto voi siirtää laitteen automaattisesti valmiustilaan tai pois päältä -tilaan tai muuhun tilaan, joka ei ylitä valmiustilalle ja/tai pois päältä -tilalle asetettuja sovellettavia tehonkulutusvaatimuksia.
Tehonhallintatoiminnon tai vastaavan toiminnon on oltava käytettävissä verkkoon liitetyn laitteen kaikissa verkkoporteissa.
Tehonhallintatoiminnon tai vastaavan toiminnon on oltava aktivoituna lukuun ottamatta tilannetta, jossa kaikki verkkoportit on kytketty pois käytöstä. Viimeksi mainitussa tapauksessa tehonhallintatoiminnon tai vastaavan on aktivoiduttava, kun yksikin portti kytketään käyttöön.
Oletusaika, jonka jälkeen tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen automaattisesti verkkovalmiustilaan, saa olla enintään 20 minuuttia.
c)
Verkkoon liitetyn laitteen, jossa on yksi tai useampi valmiustila, on täytettävä näitä valmiustiloja koskevat vaatimukset, kun kaikki verkkoportit on kytketty pois päältä.
d)
Muiden verkkoon liitettyjen laitteiden kuin HiNA-laitteiden on täytettävä 2 kohdan d alakohdan vaatimukset, kun kaikki verkkoportit on kytketty pois päältä.
e)
Tehonkulutus verkkovalmiustilassa
HiNA-laitteiden tai HiNA-toiminnolla varustettujen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, ei saa olla suurempi kuin 12,00 wattia.
Muiden verkkoon liitettyjen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, ei saa olla suurempi kuin 6,00 wattia.
Edellä e alakohdassa säädettyjä tehonkulutusrajoja ei sovelleta
i)
tulostimiin, joiden tehonlähteen nimellisteho on yli 750 wattia;
ii)
suuren kokoluokan tulostimiin;
iii)
etäläsnäolojärjestelmiin;
iv)
pöytäkevytpäätteisiin;
v)
työasemiin;
vi)
kannettaviin työasemiin;
vii)
pienpalvelimiin;
viii)
tietokonepalvelimiin.
4. Tammikuun 1 päivästä 2017:
Edellä 3 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjen vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavia säännöksiä:
a)
Verkkoon liitetyn laitteen, jossa on yksi tai useampi valmiustila, on täytettävä näitä valmiustiloja koskevat vaatimukset, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty irti ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois käytöstä.
b)
Muiden verkkoon liitettyjen laitteiden kuin HiNA-laitteiden on täytettävä 2 kohdan d alakohdan vaatimukset, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty irti ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois käytöstä.
c)
Tehonkulutus verkkovalmiustilassa
HiNA-laitteiden tai HiNA-toiminnolla varustettujen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, ei saa olla suurempi kuin 8,00 wattia.
Muiden verkkoon liitettyjen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, ei saa olla suurempi kuin 3,00 wattia.
Edellä c alakohdassa säädettyjä tehonkulutusrajoja ei sovelleta:
i)
suuren kokoluokan tulostimiin;
ii)
pöytäkevytpäätteisiin;
iii)
työasemiin;
iv)
kannettaviin työasemiin;
v)
pienpalvelimiin;
vi)
tietokonepalvelimiin.
5. Tammikuun 1 päivästä 2019:
Edellä 3 kohdan a ja b alakohdassa ja 4 kohdan a, b ja c alakohdassa säädettyjen vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavaa säännöstä muiden verkkoon liitettyjen laitteiden kuin HiNA-laitteiden tai muiden kuin HiNA-toiminnolla varustettujen laitteiden osalta:
Muiden verkkoon liitettyjen laitteiden kuin HiNA-laitteiden tai muiden kuin HiNA-toiminnolla varustettujen laitteiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, ei saa olla suurempi kuin 2,00 wattia.
6. Tammikuun 1 päivästä 2015:
Kahvinkeittimillä viive, jonka jälkeen tuote siirtyy automaattisesti liitteessä II olevan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettuihin tiloihin, on seuraava:
-
kotitalouksissa käytettävillä suodatinkahvinkeittimillä, joissa kahvi säilytetään eristetyssä astiassa, enintään viisi minuuttia viimeisen keittojakson päättymisestä tai enintään 30 minuuttia kalkinpoisto- tai itsepuhdistusprosessin päättymisestä,
-
kotitalouksissa käytettävillä suodatinkahvinkeittimillä, joissa kahvi säilytetään eristämättömässä astiassa, enintään 40 minuuttia viimeisen keittojakson päättymisestä tai 30 minuuttia kalkinpoisto- tai itsepuhdistusprosessin päättymisestä,
-
muilla kotitalouksissa käytettävillä kahvinkeittimillä kuin suodatinkahvinkeittimillä enintään 30 minuuttia viimeisen keittojakson päättymisestä tai enintään 30 minuuttia lämmityselementin aktivoitumisesta tai enintään 60 minuuttia kupin esilämmitystoiminnon aktivoitumisesta tai enintään 30 minuuttia kalkinpoisto- tai itsepuhdistusprosessin päättymisestä, ellei hälytin ole lauennut, joka edellyttää käyttäjän toimia mahdollisen vaurion tai onnettomuuden estämiseksi.
Edellä mainittuun päivämäärään saakka liitteessä II olevan 2 kohdan d alakohdassa vahvistettuja ekosuunnitteluvaatimuksia ei sovelleta.
7. Tuotetietovaatimukset
Tammikuun 1 päivästä 2015 verkkoon liitetyistä laitteista on esitettävä vapaasti käytettävissä olevilla valmistajien internetsivustoilla seuraavat tiedot:
a)
kustakin valmiustilasta ja/tai pois päältä -tilasta sekä verkkovalmiustilasta, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen:
-
tehonkulutus watteina pyöristettynä ensimmäiseen desimaaliin,
-
aika, jonka jälkeen tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen automaattisesti valmiustilaan ja/tai pois päältä -tilaan ja/tai verkkovalmiustilaan;
b)
verkkovalmiustilan tehonkulutus, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty päälle ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty käyttöön;
c)
ohjeistus siitä, miten langattomat verkkoportit kytketään käyttöön ja pois käytöstä.
Edellä b alakohdassa tarkoitettu verkkovalmiustilan tehonkulutus ja c alakohdassa tarkoitettu ohjeistus on ilmoitettava myös käyttöoppaassa.”
c)
Korvataan 3 kohta uudella 8 kohdalla seuraavasti:
”8. Mittaukset
Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa, 2 kohdan a ja b alakohdassa, 3 kohdan e alakohdassa, 4 kohdan c alakohdassa ja 5 kohdassa tarkoitettu tehonkulutus sekä 6 kohdassa tarkoitetut viiveajat on määriteltävä luotettavalla, tarkalla ja toistettavissa olevalla mittausmenetelmällä, jossa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetty nykytekniikka.”
d)
Korvataan 4 kohta uudella 9 kohdalla seuraavasti:
”9. Tiedot, jotka valmistajien on toimitettava
Teknisten asiakirjojen on 4 artiklan mukaista vaatimustenmukaisuuden arviointia varten sisällettävä seuraavat tiedot:
a)
Kustakin valmiustilasta ja/tai pois päältä -tilasta:
-
tehonkulutus watteina pyöristettynä ensimmäiseen desimaaliin,
-
käytetty mittausmenetelmä,
-
kuvaus siitä, miten laitteen toimintatila valittiin tai ohjelmoitiin,
-
vaiheet, joiden jälkeen laite on tilassa, jossa se vaihtaa tilaansa automaattisesti,
-
mahdolliset laitteen toimintaa koskevat huomautukset, kuten tieto siitä, miten käyttäjä voi siirtää laitteen verkkovalmiustilaan,
-
tarvittaessa viive, jonka jälkeen tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen sovellettavaan alhaisen tehonkulutuksen tilaan.
b)
Verkkoon liitetyistä laitteista:
-
verkkoporttien lukumäärä ja tyyppi ja, lukuun ottamatta langattomia verkkoportteja, porttien sijainti laitteessa; erityisesti on ilmoitettava, voiko sama fyysinen verkkoportti sisältää kahden tai useamman tyyppisiä verkkoportteja,
-
onko kaikki verkkoportit kytketty pois käytöstä ennen laitteen toimitusta,
-
onko laite HiNA-laite tai HiNA-toiminnolla varustettu laite; jos mitään tietoa ei anneta, näin ei katsota olevan.
Kustakin verkkoportin tyypistä:
-
oletusaika, jonka jälkeen tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen verkkovalmiustilaan,
-
laitteen uudelleenaktivointiin käytettävä käynnistyssignaali,
-
(enimmäis-)suorituskykyä koskevat eritelmät,
-
laitteen (enimmäis-)tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, jos ainoastaan tätä porttia käytetään etäaktivointiin,
-
laitteen käyttämä yhteyskäytäntö.
Jos mitään tietoja ei anneta, laitteen ei katsota olevan verkkoon liitetty laite, paitsi jos se tarjoaa reitittimen, verkkokytkimen, langattoman verkon liityntäpisteen (muun kuin päätelaitteen), keskittimen, modeemin, internetpuhelimen tai videopuhelimen toiminnot.
c)
Mittausten parametriarvot:
-
mittauslämpötila,
-
testijännite voltteina ja testitaajuus hertseinä,
-
sähkönlähteen harmoninen kokonaissärö,
-
sähkötestauksessa käytettyjen laitteiden, laitekokoonpanon ja piirien tiedot ja niihin liittyvät asiakirjat.
d)
Tapauksen mukaan 1 kohdan c alakohdassa tai 2 kohdan c ja/tai d alakohdassa ja/tai 3 kohdan b alakohdassa lueteltujen vaatimusten mukaisuuden arvioinnissa tarvittavat laitteen ominaisuudet, mukaan luettuna aika, jonka jälkeen laite siirtyy automaattisesti valmiustilaan tai pois päältä -tilaan taikka muuhun tilaan, jossa pois päältä -tilalle ja/tai valmiustilalle asetetut voimassa olevat tehonkulutusvaatimukset eivät ylity.
Tarpeen mukaan on erityisesti annettava tekniset perustelut, joilla osoitetaan, että 1 kohdan c alakohdassa tai 2 kohdan c ja/tai d alakohdassa ja/tai 3 kohdan b alakohdassa luetellut vaatimukset eivät sovellu laitteen aiottuun käyttötarkoitukseen. Tarvetta pitää yllä yhtä tai useampaa verkkoyhteyttä tai odottaa etäkäynnistyssignaalia ei pidetä teknisenä perusteluna sille, että laite vapautetaan 2 kohdan d alakohdassa vahvistettujen vaatimusten noudattamisesta tapauksessa, jossa valmistaja ei ole määritellyt laitetta verkkoon liitetyksi laitteeksi.”
8)
Lisätään liitteeseen III seuraava:
”Liitteessä II olevan 2 kohdan d alakohdassa esitettyjen vaatimusten osalta jäsenvaltioiden viranomaisten on käytettävä edellä kuvattua sovellettavaa menettelyä, jolla mitataan tehonkulutus sen jälkeen, kun tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto on siirtänyt laitteet sovellettavaan tilaan.
Liitteessä II olevan 3 kohdan c alakohdassa ja 4 kohdan a alakohdassa esitettyjen vaatimusten osalta jäsenvaltioiden viranomaisten on käytettävä edellä kuvattua sovellettavaa menettelyä, kun laitteen kaikki verkkoportit on kytketty pois käytöstä ja/tai kytketty irti, tapauksen mukaan.
Suorittaessaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (6) 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja markkinavalvontatarkastuksia jäsenvaltioiden viranomaisten on noudatettava liitteessä II olevassa 3 ja 4 kohdassa säädettyjen vaatimusten osalta soveltuvin osin seuraavaa tarkastusmenettelyä:
Jäsenvaltion viranomaisten on testattava yksi laite seuraavasti:
Jos laitteessa on, ja tämä on ilmoitettu teknisissä asiakirjoissa, yhden tyyppinen verkkoportti ja jos laitteessa on käytettävissä kaksi tai useampia samantyyppisiä portteja, valitaan satunnaisesti yksi portti, joka kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon. Jos laitteessa on useita samantyyppisiä langattomia verkkoportteja, muut langattomat portit on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista. Jos laitteessa on useita samantyyppisiä kiinteästi kytkettyjä verkkoportteja liitteessä II olevassa 3 kohdassa säädettyjen vaatimusten noudattamisen tarkastamiseksi, muut verkkoportit on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista. Jos käytettävissä on vain yksi verkkoportti, se kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon.
Laite siirretään päälle kytkettynä -tilaan. Kun päälle kytkettynä -tilassa oleva laite toimii asianmukaisesti, sen annetaan siirtyä verkkovalmiustilaan ja tehonkulutus mitataan. Tämän jälkeen laitteelle annetaan asianmukainen käynnistyssignaali verkkoportin kautta ja tarkastetaan, onko laite aktivoitunut uudelleen.
Jos laitteessa on, ja tämä on ilmoitettu teknisissä asiakirjoissa, useamman kuin yhden tyyppisiä verkkoportteja, kunkin verkkoporttityypin osalta toistetaan seuraava menettely. Jos laitteessa on käytettävissä kaksi tai useampia samantyyppisiä verkkoportteja, kustakin porttityypistä valitaan satunnaisesti yksi portti, joka kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon.
Jos tietystä verkkoporttityypistä on käytettävissä vain yksi portti, se kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon. Langattomat portit, joita ei käytetä, on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista. Tarkastettaessa liitteessä II olevassa 3 kohdassa säädettyjen vaatimusten noudattamista kiinteästi kytketyt verkkoportit, joita ei käytetä, on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista.
Laite siirretään päälle kytkettynä -tilaan. Kun päälle kytkettynä -tilassa oleva laite toimii asianmukaisesti, sen annetaan siirtyä verkkovalmiustilaan ja tehonkulutus mitataan. Tämän jälkeen laitteelle annetaan asianmukainen käynnistyssignaali verkkoportin kautta ja tarkastetaan, onko laite aktivoitunut uudelleen. Jos kahden tai useamman tyyppiset (loogiset) verkkoportit jakavat yhden fyysisen verkkoportin, tämä menettely toistetaan kullekin loogiselle verkkoporttityypille siten, että muut loogiset verkkoportit on kytketty loogisesti pois käytöstä.
Mallin katsotaan olevan tämän asetuksen mukainen, jos kunkin verkkoporttityypin tulokset eivät ylitä enimmäisarvoa yli 10 prosentilla.
Muussa tapauksessa on testattava vielä kolme laitetta. Mallin katsotaan olevan tämän asetuksen mukainen, jos kunkin verkkoporttityypin kolmen jälkimmäisen testin tulosten keskiarvo ei ylitä enimmäisarvoa yli 10 prosentilla.
Muussa tapauksessa mallin ei katsota täyttävän vaatimuksia.
Jäsenvaltion viranomaisten on toimitettava testitulokset ja muut asiaa koskevat tiedot muiden jäsenvaltioiden viranomaisille ja komissiolle kuukauden kuluessa mallin vaatimustenvastaisuutta koskevan päätöksen tekemisestä.
Edellä vahvistetun menettelyn lisäksi jäsenvaltioiden viranomaisten on käytettävä luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia mittausmenetelmiä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetty uusin tekniikka, mukaan luettuina niihin asiakirjoihin sisältyvät menetelmät, joiden viitenumerot on julkaistu tätä tarkoitusta varten Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
9)
Lisätään liitteen IV viimeisen virkkeen jälkeen teksti seuraavasti:
”Verkkovalmiustila: HiNA-laitteet: 3 wattia; muut kuin HiNA-laitteet: 1 watti tai vähemmän.”
2 artikla
Asetuksen (EY) N:o 642/2009 muuttaminen
Muutetaan asetus (EY) N:o 642/2009 seuraavasti:
1)
Lisätään 2 artiklaan seuraavat määritelmät:
”12.
’Verkolla’ tarkoitetaan viestintäinfrastruktuuria, jolle on määritelty yhteyksien topologia, arkkitehtuuri, mukaan lukien fyysiset komponentit, sekä organisaatioperiaatteet, viestintämenettelyt ja esitysmuodot (yhteyskäytännöt).
13.
’Verkkoportilla’ tarkoitetaan televisiossa olevan verkkoyhteyden kiinteää tai langatonta fyysistä rajapintaa, jonka kautta televisio voidaan etäkäynnistää.
14.
’Verkkoon liitetyllä televisiolla’ tarkoitetaan televisiota, joka voi liittyä verkkoon ja jossa on yksi tai useampi verkkoportti.
15.
’Verkon käytettävyydellä’ tarkoitetaan television kykyä jatkaa toimintoja sen jälkeen kun verkkoportti on havainnut etäkäynnistyssignaalin.
16.
’Etäkäynnistyssignaalilla’ tarkoitetaan signaalia, joka tulee television ulkopuolelta verkon kautta.
17.
’Verkkovalmiustilalla’ tarkoitetaan tilaa, jossa televisio pystyy jatkamaan toimintoa saatuaan etäkäynnistyssignaalin verkkoyhteyden kautta.
18.
’Verkkoon liitetyllä televisiolla, jolla on suuren verkkoon kytkettävyyden toiminto’ (HiNA-toiminnolla varustetulla televisiolla) tarkoitetaan televisiota, johon sisältyy reitittimen, verkkokytkimen tai langattoman verkon liityntäpisteen (muun kuin päätelaitteen) toiminto tai niiden yhdistelmä.
19.
’Reitittimellä’ tarkoitetaan verkkoon liitettävää laitetta, jonka päätoimintona on määrittää optimaalinen reitti, jonka kautta verkkoliikenne olisi välitettävä. Reitittimet välittävät paketteja verkosta toiseen verkkokerrostietojen (L3) perusteella.
20.
’Verkkokytkimellä’ tarkoitetaan verkkoon liitettävää laitetta, jonka päätoimintona on suodattaa, välittää ja jakaa kehyksiä kunkin kehyksen kohdeosoitteen perusteella. Kaikki kytkimet toimivat vähintään siirtoyhteyskerroksessa (L2).
21.
’Langattoman verkon liityntäpisteellä’ tarkoitetaan laitetta, jonka päätoimintona on tarjota IEEE 802.11 (Wi-Fi) -liitettävyys useille asiakkaille.”
2)
Muutetaan liite I seuraavasti:
a)
Lisätään uusi 3 kohta seuraavasti:
”3. TEHONKULUTUS VERKKOVALMIUSTILASSA
Verkkoon liitettyjen televisioiden osalta sovelletaan seuraavia vaatimuksia:
1.
Tammikuun 1 päivästä 2015:
a)
Mahdollisuus kytkeä langaton verkkoyhteys tai -yhteydet pois käytöstä
Jos verkkoon liitetty televisio pystyy liittymään langattomaan verkkoon, käyttäjällä on oltava mahdollisuus kytkeä langaton verkkoyhteys tai -yhteydet pois käytöstä. Tätä vaatimusta ei sovelleta tuotteisiin, joiden aiottu käyttötarkoitus on riippuvainen yhdestä langattomasta verkkoyhteydestä ja joissa ei ole kiinteää verkkoyhteyttä.
b)
Tehonhallinta verkkoon liitetyissä televisioissa
Verkkoon liitetyssä televisiossa on oltava toiminto, jolla on seuraavat ominaisuudet:
Oltuaan enintään neljä tuntia päälle kytkettynä -tilassa sen jälkeen kun käyttäjä on viimeksi suorittanut toimenpiteen ja/tai kanavanvaihdon televisio siirtyy automaattisesti päälle kytkettynä -tilasta verkkovalmiustilaan tai muuhun tilaan, joka ei ylitä verkkovalmiustilalle asetettuja sovellettavia tehonkulutusvaatimuksia.
Televisioiden on annettava varoitus ennen automaattista siirtymistä päälle kytkettynä -tilasta soveltuvaan tilaan. Tämän toiminnon on oltava oletusarvoisesti käytössä.
Verkkovalmiustilassa tehonhallintatoiminto voi siirtää television automaattisesti valmiustilaan tai pois päältä -tilaan tai muuhun tilaan, joka ei ylitä pois päältä -tilalle ja/tai valmiustilalle asetettuja sovellettavia tehonkulutusvaatimuksia.
Tehonhallintatoiminnon tai vastaavan toiminnon on oltava käytettävissä verkkoon liitetyn television kaikissa verkkoporteissa.
Tehonhallintatoiminnon tai vastaavan toiminnon on oltava aktivoituna lukuun ottamatta tilannetta, jossa kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois käytöstä. Viimeksi mainitussa tapauksessa tehonhallintatoiminnon tai vastaavan on aktivoiduttava, kun yksikin portti kytketään käyttöön.
c)
Verkkoon liitetyn television, jossa on yksi tai useampi valmiustila, on täytettävä näitä valmiustiloja koskevat vaatimukset, kun kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois päältä.
d)
Tehonkulutus verkkovalmiustilassa
HiNA-toiminnolla varustettujen televisioiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää television, ei saa olla suurempi kuin 12,00 wattia.
Televisioiden, joita ei ole varustettu HiNA-toiminnolla, tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää television, ei saa olla suurempi kuin 6,00 wattia.
2.
Tammikuun 1 päivästä 2017:
Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjen vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavia säännöksiä:
a)
Verkkoon liitetyn television, jossa on yksi tai useampi valmiustila, on täytettävä näitä valmiustiloja koskevat vaatimukset, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty irti ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois käytöstä.
b)
Verkkoon liitetyn television on täytettävä 2.2 kohdan d alakohdan vaatimukset, kun kaikki kiinteästi kytketyt verkkoportit on kytketty irti ja kaikki langattomat verkkoportit on kytketty pois käytöstä.
c)
Tehonkulutus verkkovalmiustilassa
HiNA-toiminnolla varustettujen televisioiden tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää television, ei saa olla suurempi kuin 8,00 wattia.
Televisioiden, joita ei ole varustettu HiNA-toiminnolla, tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää television, ei saa olla suurempi kuin 3,00 wattia.
3.
Tammikuun 1 päivästä 2019:
Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa ja 2 kohdan a, b ja c alakohdassa säädettyjen vaatimusten lisäksi sovelletaan seuraavia säännöksiä muiden verkkoon liitettyjen televisioiden kuin HiNA-laitteiden tai HiNA-toiminnolla varustettujen televisioiden osalta:
Televisioiden, joita ei ole varustettu HiNA-toiminnolla, tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää television, ei saa olla suurempi kuin 2,00 wattia.”
b)
3 kohdasta tulee 4 kohta.
c)
4 kohdasta tulee 5 kohta.
d)
5 kohdasta tulee 6 kohta.
e)
Lisätään 5.1 kohdan (uuden 6.1 kohdan) d alakohdan jälkeen uusi e alakohta seuraavasti:
”e)
Verkkovalmiustilasta:
-
verkkoporttien lukumäärä ja tyyppi ja, lukuun ottamatta langattomia verkkoportteja, porttien sijainti televisiossa; erityisesti on ilmoitettava, voiko sama fyysinen verkkoportti sisältää kahden tai useamman tyyppisiä verkkoportteja,
-
onko kaikki verkkoportit kytketty pois käytöstä ennen laitteen toimitusta,
-
onko televisio HiNA-toiminnolla varustettu televisio; jos mitään tietoja ei anneta, television ei katsota olevan HiNA-laite tai HiNA-toiminnolla varustettu televisio.”
f)
Lisätään 5.1 kohdan (uuden 6.1 kohdan) uuden e alakohdan jälkeen uusi f alakohta seuraavasti:
”f)
Kustakin verkkoportin tyypistä:
-
oletusaika, jonka jälkeen tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää television verkkovalmiustilaan,
-
laitteen uudelleenaktivointiin käytettävä käynnistyssignaali,
-
(enimmäis-)suorituskykyä koskevat eritelmät,
-
television (enimmäis-)tehonkulutus verkkovalmiustilassa, johon tehonhallintatoiminto tai vastaava toiminto siirtää laitteen, jos ainoastaan tätä porttia käytetään etäaktivointiin.
Jos mitään tietoja ei anneta, television ei katsota olevan verkkoon liitetty televisio.”
g)
5.1 kohdan e alakohdasta tulee uusi 6.1 kohdan g alakohta.
h)
Korvataan 5.2 kohdan (uuden 6.2 kohdan) toinen luetelmakohta seuraavasti:
”-
kustakin valmiustilasta ja/tai pois päältä -tilasta ja verkkovalmiustilasta tehonkulutus watteina kahden desimaalin tarkkuudella,”.
3)
Korvataan liitteessä II oleva 2 kohta seuraavasti:
”2. Tehonkulutuksen mittaaminen valmiustilassa / pois päältä -tilassa ja verkkovalmiustilassa
Liitteessä I olevassa 2 ja 3 osassa tarkoitetun tehonkulutuksen mittausten on täytettävä kaikki seuraavat vaatimukset.
Edellä 2.1 kohdan a ja b alakohdassa, 2.2 kohdan a ja b alakohdassa, 3.1 kohdan d alakohdassa ja 3.2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tehonkulutus on määriteltävä luotettavalla, tarkalla ja toistettavissa olevalla mittausmenetelmällä, jossa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetty nykytekniikka.”
4)
Korvataan liite III seuraavasti:
”LIITE III
TARKASTUSMENETTELY
A. Tarkastusmenettely liitteessä I olevassa 1, 2, 4 ja 5 osassa säädettyjä vaatimuksia varten
1.
Suorittaessaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY (7) 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja markkinavalvontatarkastuksia jäsenvaltioiden viranomaisten on noudatettava liitteessä I olevassa 1, 2, 4 ja 5 osassa säädettyjen vaatimusten osalta seuraavaa tarkastusmenettelyä.
Jäsenvaltion viranomaisten on testattava yksi televisio.
Kyseisen mallin on katsottava olevan liitteessä I säädettyjen vaatimusten mukainen, jos:
a)
päälle kytkettynä -tilan tehonkulutusta koskevat tulokset eivät ylitä liitteessä I olevan 1 osan 1 ja 2 kohdassa säädettyä sovellettavaa enimmäisarvoa yli 7 prosentilla; ja
b)
pois päältä -tilan tai valmiustilan tehonkulutusta koskevat tulokset eivät ylitä liitteessä I olevan 2 osan 1 kohdan a ja b alakohdassa ja 2 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjä sovellettavia enimmäisarvoja yli 0,10 watilla; ja
c)
liitteessä I olevassa 5 osassa säädettyä luminanssin huippuarvon suhdetta koskeva tulos ei ole pienempi kuin 60 prosenttia.
Jos 1 kohdan a, b tai c alakohdassa tarkoitettuja tuloksia ei saavuteta, on testattava vielä kolme samaa mallia olevaa laitetta.
2.
Sen jälkeen, kun vielä kolme samaa mallia olevaa laitetta on testattu, kyseisen mallin on katsottava olevan liitteessä I säädettyjen vaatimusten mukainen, jos:
a)
kolmen jälkimmäisen yksikön päälle kytkettynä -tilan tehonkulutusta koskevien tulosten keskiarvo ei ylitä liitteessä I olevan 1 osan 1 ja 2 kohdassa säädettyä sovellettavaa enimmäisarvoa yli 7 prosentilla; ja
b)
kolmen jälkimmäisen yksikön pois päältä -tilan tai valmiustilan tehonkulutusta koskevien tulosten keskiarvo ei ylitä liitteessä I olevan 2 osan 1 kohdan a ja b alakohdassa ja 2 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjä sovellettavia enimmäisarvoja yli 0,10 watilla; ja
c)
liitteessä I olevassa 5 kohdassa säädettyä luminanssin huippuarvon suhdetta koskeva kolmen jälkimmäisen yksikön tulosten keskiarvo ei ole pienempi kuin 60 prosenttia.
Jos 2 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuja tuloksia ei saavuteta, on katsottava, ettei kyseinen malli täytä vaatimuksia
B. Tarkastusmenettely liitteessä I olevassa 3 osassa säädettyjä vaatimuksia varten
Suorittaessaan direktiivin 2009/125/EY 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja markkinavalvontatarkastuksia jäsenvaltioiden viranomaisten on noudatettava liitteessä I olevan 3 osan 1 kohdan d alakohdassa ja 2 kohdan c alakohdassa säädettyjen vaatimusten osalta soveltuvin osin seuraavaa tarkastusmenettelyä. Niiden on noudatettava jäljempänä kuvattua sovellettavaa menettelyä, kun laitteen kaikki verkkoportit on kytketty pois käytöstä ja/tai kytketty irti, tapauksen mukaan.
Jäsenvaltion viranomaisten on testattava yksi laite seuraavasti:
Jos televisiossa on, ja tämä on ilmoitettu teknisissä asiakirjoissa, yhden tyyppinen verkkoportti ja jos televisiossa on käytettävissä kaksi tai useampia samantyyppisiä portteja, valitaan satunnaisesti yksi portti, joka kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon. Jos televisiossa on useita samantyyppisiä langattomia verkkoportteja, muut langattomat portit on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista. Jos laitteessa on useita samantyyppisiä kiinteästi kytkettyjä verkkoportteja liitteessä I olevassa 2 kohdassa säädettyjen vaatimusten noudattamisen tarkastamiseksi, muut verkkoportit on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista. Jos käytettävissä on vain yksi verkkoportti, se kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon.
Laite siirretään päälle kytkettynä -tilaan. Kun päälle kytkettynä -tilassa oleva laite toimii asianmukaisesti, sen annetaan siirtyä verkkovalmiustilaan ja tehonkulutus mitataan. Tämän jälkeen televisiolle annetaan asianmukainen käynnistyssignaali verkkoportin kautta ja tarkastetaan, onko televisio aktivoitunut uudelleen.
Jos televisiossa on, ja tämä on ilmoitettu teknisissä asiakirjoissa, useamman kuin yhden tyyppisiä verkkoportteja, kunkin verkkoporttityypin osalta toistetaan seuraava menettely. Jos televisiossa on käytettävissä kaksi tai useampia samantyyppisiä verkkoportteja, kustakin porttityypistä valitaan satunnaisesti yksi portti, joka kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon.
Jos tietystä verkkoporttityypistä on käytettävissä vain yksi portti, se kytketään portin enimmäisarvoja vastaavaan asianmukaiseen verkkoon. Langattomat portit, joita ei käytetä, on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista. Tarkastettaessa liitteessä II olevassa 3 kohdassa säädettyjen vaatimusten noudattamista kiinteästi kytketyt verkkoportit, joita ei käytetä, on kytkettävä pois käytöstä, jos mahdollista.
Laite siirretään päälle kytkettynä -tilaan. Kun päälle kytkettynä -tilassa oleva laite toimii asianmukaisesti, sen annetaan siirtyä verkkovalmiustilaan ja tehonkulutus mitataan. Tämän jälkeen televisiolle annetaan asianmukainen käynnistyssignaali verkkoportin kautta ja tarkastetaan, onko televisio aktivoitunut uudelleen.
Jos kahden tai useamman tyyppiset (loogiset) verkkoportit jakavat yhden fyysisen verkkoportin, tämä menettely toistetaan kullekin loogiselle verkkoporttityypille siten, että muut loogiset verkkoportit on kytketty loogisesti pois käytöstä.
Mallin katsotaan olevan tämän asetuksen mukainen, jos kunkin verkkoporttityypin tulokset eivät ylitä enimmäisarvoa yli 7 prosentilla.
Muussa tapauksessa on testattava vielä kolme laitetta. Mallin katsotaan olevan tämän asetuksen mukainen, jos kunkin verkkoporttityypin kolmen jälkimmäisen testin tulosten keskiarvo ei ylitä enimmäisarvoa yli 7 prosentilla.
Muussa tapauksessa mallin ei katsota täyttävän vaatimuksia.
Jäsenvaltion viranomaisten on toimitettava testitulokset ja muut asiaa koskevat tiedot muiden jäsenvaltioiden viranomaisille ja komissiolle kuukauden kuluessa mallin vaatimustenvastaisuutta koskevan päätöksen tekemisestä.
C. Vaatimustenmukaisuustarkastus
Tämän asetuksen vaatimusten noudattamisen tarkastamiseksi jäsenvaltioiden viranomaisten on sovellettava liitteessä II esitettyä menettelyä sekä luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia mittausmenettelyjä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt mittausmenetelmät, mukaan luettuina sellaisissa asiakirjoissa vahvistetut menetelmät, joiden viitenumerot on julkaistu tätä tarkoitusta varten Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
3 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 22 päivänä elokuuta 2013.