KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1079/2012
af 16. november 2012
om krav til talekanaladskillelse for det fælles europæiske luftrum
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 af 10. marts 2004 om interoperabilitet i det fælles europæiske lufttrafikstyringsnet (interoperabilitetsforordningen) (1), særlig artikel 3, stk. 5, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Eurocontrol har i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (rammeforordningen) (2) fået mandat fra Kommissionen til at opstille krav til en koordineret indførelse af luft-til-jord-talekommunikation med en kanaladskillelse på 8,33 kHz. Nærværende forordning er baseret på den deraf følgende rapport fra Eurocontrol af 12. juli 2011.
(2)
Mandatets første fase førte til vedtagelsen af Kommissionens forordning (EF) nr. 1265/2007 af 26. oktober 2007 om krav til luft-til-jord-talekanaladskillelse for det fælles europæiske luftrum (3), som tilsigtede en koordineret indførelse af luft-til-jord-talekommunikation med en kanaladskillelse på 8,33 kHz i luftrummet over flyveniveau (FL) 195.
(3)
Specifikke bestemmelser i forordning (EF) nr. 1265/2007, primært vedrørende procedurer, fandt allerede anvendelse i luftrummet under FL 195.
(4)
Tidligere omlægninger til en kanaladskillelse på 8,33 kHz over FL 195 har mindsket, men ikke elimineret overfyldningen af frekvensområdet. Mange medlemsstater får stadig vanskeligere ved at opfylde efterspørgslen efter nye frekvenser i »aeronautical mobile route service band« 117,975-137 MHz (herefter »VHF-båndet«).
(5)
Den eneste realistiske mulighed for at løse overbelastningsproblemet i VHF-båndet på mellemlang til lang sigt går ud på at videreføre udbygningen af luft-til-jord-talekommunikation med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
(6)
Lykkes det ikke at efterkomme den fremtidige efterspørgsel efter frekvenstildeling, vil dette forsinke eller umuliggøre forbedringer af luftrumsudnyttelsen og føre til voksende forsinkelser med væsentlige udgifter til følge.
(7)
Den netadministrator, der er oprettet ved Kommissionens forordning (EU) nr. 677/2011 af 7. juli 2011 om detaljerede bestemmelser for gennemførelsen af netfunktioner for lufttrafikstyring (ATM) og om ændring af forordning (EU) nr. 691/2010 (4), koordinerer og harmoniserer processer og procedurer med henblik på at forbedre effektiviteten af frekvensforvaltningen inden for luftfarten. Han koordinerer også tidlig identifikation af behov og afhjælper frekvensrelaterede problemer.
(8)
En harmoniseret frekvensudnyttelse i hele det europæiske luftrum, som hører ind under medlemsstatens ansvar for specifikke anvendelsesformål, vil optimere udnyttelsen af de begrænsede frekvensressourcer yderligere. Derfor bør der ved omlægningen af frekvenser til en kanaladskillelse på 8,33 kHz tages hensyn til netadministratorens mulige aktioner i henseende til en harmoniseret udnyttelse af frekvenser - dette gælder navnlig kommunikation mellem luftfartøjer i almenflyvning og til specifikke anvendelsesformål i relation til aktiviteter inden for almenflyvning.
(9)
Investeringer, der er foretaget i medfør af forordning (EF) nr. 1265/2007, har i betydelig grad mindsket omkostningerne ved brug af en kanaladskillelse på 8,33 kHz i luftrummet under FL 195 for luftfartstjenesteudøvere og for operatører, der flyver over FL 195.
(10)
Kravene til luftfartøjer i almenflyvning, som opererer efter visuelflyvereglerne, og som bør udstyres med radioer, der kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, vil medføre en betragtelig udgift, som giver de pågældende luftfartøjer begrænsede driftsmæssige fordele.
(11)
Specifikationen fra European Organisation for Civil Aviation Equipment (Eurocae) ED-23B bør anses for en tilstrækkelig opfyldelse af kravene med hensyn til det luftbårne udstyrs kapacitet.
(12)
Luftbåret udstyr, som opfylder Eurocaes specifikation ED-23C, har en bedre kommunikationskapacitet. Derfor bør specifikationen anses for den foretrukne løsningsmulighed for ED-23B, når det er muligt.
(13)
I ordningerne for statsluftfartøjer bør der med passende gennemførelsesdatoer tages hensyn til disses særlige forhold.
(14)
Denne forordning bør i overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 549/2004 ikke omfatte militære operationer og militærtræningsflyvning.
(15)
Medlemsstater, der anvender Den Nordatlantiske Traktats Organisations (NATO) kombinerede frekvenskrav, bør fastholde frekvensen 122,1 MHz med en kanaladskillelse på 25 kHz til statsluftfartøjer, der ikke er udstyret med radioer, der kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, indtil et passende alternativ er fundet.
(16)
Med henblik på at opretholde eller forbedre det eksisterende sikkerhedsniveau i forbindelse med operationerne bør medlemsstaterne sikre, at de berørte parter udfører en sikkerhedsvurdering, herunder fareidentifikation, risikovurdering og risikoreduktion. En harmoniseret gennemførelse af disse processer i forbindelse med de systemer, der er omfattet af denne forordning, gør det nødvendigt at fastsætte specifikke sikkerhedskrav til interoperabilitet og præstationer.
(17)
Gennemførelsesbestemmelserne vedrørende interoperabilitet bør i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 552/2004 beskrive de særlige procedurer for overensstemmelsesvurdering, der skal anvendes ved vurdering af komponenternes overensstemmelse eller anvendelsesegnethed samt ved verifikation af systemerne.
(18)
Markedets modenhed over for de komponenter, som nærværende forordning finder anvendelse på, er således, at deres overensstemmelse eller anvendelsesegnethed kan vurderes gennem intern produktionskontrol under anvendelse af procedurer, der er baseret på modul A i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 768/2008/EF af 9. juli 2008 om fælles rammer for markedsføring af produkter og om ophævelse af Rådets afgørelse 93/465/EØF (5).
(19)
Af hensyn til klarheden bør forordning (EF) nr. 1265/2007 ophæves.
(20)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Fælles Luftrum -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand
Ved denne forordning fastlægges krav til koordineret indførelse af luft-til-jord-talekommunikation med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
Artikel 2
Anvendelsesområde
1. Denne forordning finder anvendelse på alle radioer, der anvender frekvensbåndet 117,975-137 MHz (herefter »VHF-båndet«) afsat til »aeronautical mobile route service«, herunder systemer, disses komponenter og tilhørende procedurer.
2. Denne forordning finder anvendelse på flyvedatabehandlingssystemer, der benyttes i flyvekontrolenheder, som betjener den almene lufttrafik, og deres komponenter og tilhørende procedurer.
3. Denne forordning finder anvendelse på alle flyvninger, der gennemføres som almen lufttrafik i luftrummet i International Civil Aviation Organisation (ICAO) EUR-området, hvor medlemsstaterne er ansvarlige for udøvelsen af lufttrafiktjenester i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 550/2004 (6).
4. Kravene om omlægning gælder ikke for tildelinger af frekvenser:
a)
som vil bevare deres kanaladskillelse på 25 kHz for følgende frekvenser:
i)
den aeronautiske nødfrekvens (121,5 MHz)
ii)
den aeronautiske hjælpefrekvens for eftersøgnings- og redningsoperationer (123,1 MHz)
iii)
VHF digital link (VdL) frekvenser (136,725 MHz, 136,775 MHz, 136,825 MHz, 136,875 MHz, 136,925 MHz og 136,975 MHz)
iv)
luftfartøjskommunikation - meddelelses- og rapporteringssystem (ACARS) frekvenser (131,525 131,725 MHz og 131,825 MHz)
b)
hvor en forskudt bærebølge benyttes inden for en kanaladskillelse på 25 kHz.
5. Evnen til at operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz kræves ikke af radioer, som udelukkende er bestemt til ét eller flere frekvensbånd, som vil bevare deres kanaladskillelse på 25 kHz.
Artikel 3
Definitioner
I denne forordning finder definitionerne i artikel 2 i forordning (EF) nr. 549/2004 anvendelse, og desuden forstås ved:
1) »kanal«: en numerisk designator, som anvendes i forbindelse med tuning af talekommunikationsudstyr, og som gør det muligt entydigt at identificere radiofrekvensen og den tilhørende kanaladskillelse
2) »8,33 kHz-kanaladskillelse«: en kanaladskillelse, hvor kanalernes nominelle centerfrekvenser er adskilt i intervaller på 8,33 kHz
3) »radio«: ethvert installeret, bærbart eller håndholdt apparat, der er bestemt til at sende og/eller modtage transmissioner i VHF-båndet
4) »centralt register«: et register, hvori den nationale frekvensadministrator for hver frekvenstildeling registrerer de nødvendige operationelle, tekniske og administrative oplysninger i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 677/2011
5) »omlægning til 8,33 kHz«: udskiftning af en frekvenstildeling, som er registreret i det centrale register med en kanaladskillelse på 25 kHz, med en frekvenstildeling, hvor der benyttes en kanaladskillelse på 8,33 kHz
6) »frekvenstildeling«: en medlemsstats tilladelse til at benytte en radiofrekvens eller radiofrekvenskanal på specificerede betingelser med henblik på at anvende radioudstyr
7) »operatør«: en person, organisation eller virksomhed, som udfører eller tilbyder at udføre en luftfartøjsoperation
8) »flyvninger udført efter visuelflyvereglerne«: flyvninger udført efter visuelflyvereglerne som defineret i bilag 2 til Chicago-konventionen af 1944 angående international civil luftfart (herefter »Chicago-konventionen«)
9) »statsluftfartøj«: et luftfartøj, der anvendes inden for militæret, toldmyndighederne eller politiet
10) »forskudt bærebølge«: et tilfælde, hvor den tildelte operationelle dækning ikke kan sikres ved hjælp af en enkelt jordbaseret sender; for at minimere interferensproblemer forskydes signalerne fra to eller flere jordbaserede sendere fra kanalens nominelle centerfrekvens
11) »luftfartøjets radioudstyr«: en eller flere radioer, som befinder sig om bord på et luftfartøj og anvendes af et autoriseret flyvebesætningsmedlem under flyvningen
12) »opgradering af radio«: udskiftning af en radio med en radio af en anden model eller et andet komponentnummer
13) »tildelt operationel dækning«: det luftrum, hvori en specifik tjeneste leveres, og hvor tjenesten nyder frekvensbeskyttelse
14) »flyvekontrolenhed« (herefter »ATC-enhed«): områdekontrolcentral, indflyvningskontrolenhed eller en flyveplads’ kontroltårn
15) »arbejdsplads«: møbler og teknisk udstyr, hvor et medlem af lufttrafiktjenestens personale (herefter »ATS«) udfører de opgaver, der er forbundet med vedkommendes operationelle ansvar
16) »radiotelefoni«: en form for radiokommunikation, som hovedsagelig har til formål at udveksle oplysninger i form af tale
17) »aftalebrev«: en aftale mellem to tilstødende ATS-enheder om, hvordan deres ATS-opgaver skal koordineres
18) »integreret system for behandling af oprindelige flyveplaner« (Integrated Initial Flight Plan Processing System, herefter »IFPS«): et system under det fælles europæiske lufttrafikstyringsnet, gennem hvilket en centraliseret flyplanbehandlings- og distributionstjeneste, som tager sig af modtagelse, validering og distribution af flyveplaner, leveres i det luftrum, hvori denne forordning finder anvendelse
19) »statsluftfartøjer af transporttypen«: fastvingede statsluftfartøjer, der er udviklet med henblik på befordring af personer og/eller gods
20) »lufthavnens forvaltningsorgan«: det forvaltningsorgan i en lufthavn, som er defineret i Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 (7)
21) »kompagnifrekvenskommunikation«: luftfartøjsoperatørers kommunikation, som også påvirker lufttransportens sikkerhed, regelmæssighed og flyvningers effektivitet.
Artikel 4
Krav til radioudstyrs interoperabilitet og præstationer
1. Fabrikanter af radioer, der er bestemt til at operere i VHF-båndet, eller fabrikanternes godkendte repræsentant, som er etableret i Unionen, sikrer, at alle markedsførte radioer fra den 17. november 2013 kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
2. Luftfartstjenesteudøvere, operatører og andre brugere eller ejere af radioer sikrer, at alt radioudstyr, som tages i brug fra den 17. november 2013, kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
3. Medlemsstaterne sikrer, at luftfartøjer, for hvilke det individuelle luftdygtighedsbevis eller den individuelle flyvetilladelse udstedes for første gang i Unionen den 17. november 2013 eller derefter, og for hvilke radioudstyr er påkrævet, forsynes med radioer, der kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
4. Luftfartstjenesteudøvere, operatører og andre brugere eller ejere af radioer sikrer, at deres radioapparater fra den 17. november 2013 får indbygget evnen til at operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, når de foretager opgradering af radioen.
5. Medlemsstaterne sikrer, at alle radioer senest den 31. december 2017 kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, dog undtaget radioer på jorden som opereres af luftfartstjenesteudøvere.
6. Det udstyr, der er omhandlet i stk. 1-5, skal foruden at have evnen til at operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz kunne indstilles på kanaler med en kanaladskillelse på 25 kHz.
7. Brugere eller ejere af radioer på jorden, der kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, sikrer, at disse radioers præstationer og modtager/sender-jordkomponenten er i overensstemmelse med de ICAO-standarder, som specificeres i bilag II, punkt 1.
8. Brugere eller ejere af luftfartøjets radioudstyr, der kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, sikrer, at disse radioers præstationer er i overensstemmelse med de ICAO-standarder, som specificeres i bilag II, punkt 2.
Artikel 5
Forpligtelser for operatører
1. En operatør må ikke operere et luftfartøj over FL 195, medmindre luftfartøjets radioudstyr kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
2. Fra den 1. januar 2014 må en operatør ikke operere et luftfartøj, der flyves i henhold til instrumentflyvereglerne, i luftrum i klasse A, B eller C i de medlemsstater, der er angivet i bilag I, medmindre luftfartøjets radioudstyr kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
3. Med hensyn til kravet i stk. 2 om radioudstyr, der kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, må operatøren ikke benytte et luftfartøj, der flyves i henhold til instrumentflyvereglerne, i områder, hvor der opereres med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, medmindre luftfartøjets radioudstyr kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
4. Uden at det berører artikel 2, stk. 5, må operatøren fra den 1. januar 2018 ikke operere et luftfartøj i luftrum, hvor det er påkrævet at have radio om bord, medmindre luftfartøjets radioudstyr kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
Artikel 6
Krav vedrørende omlægningen til 8,33 kHz
1. Medlemsstaterne sikrer, at alle talefrekvenstildelinger i sektorer med et nedre niveau på eller over FL 195 omlægges til en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
2. Er det på grund af ekstraordinære omstændigheder ikke muligt at overholde stk. 1, meddeler medlemsstaterne Kommissionen årsagerne hertil.
3. De medlemsstater, der er angivet i bilag I, gennemfører senest den 31. december 2014 en række nye omlægninger til en kanaladskillelse på 8,33 kHz svarende til mindst 25 % af det samlede antal 25 kHz-frekvenstildelinger, som er fastlagt i det centrale register og tildelt en specifik områdekontrolcentral (herefter »ACC«) i en medlemsstat. Disse omlægninger er ikke begrænset til ACC-frekvenstildelinger, og de omfatter ikke frekvenstildelinger til kompagnifrekvenskommunikation.
4. I det samlede antal statslige ACC-frekvenstildelinger med en kanaladskillelse på 25 kHz, der er omhandlet i stk. 3, tages der ikke hensyn til:
a)
frekvenstildelinger, hvor der benyttes forskudt bærebølge med en kanaladskillelse på 25 kHz
b)
frekvenstildelinger, der bevarer deres kanaladskillelse på 25 kHz som følge af et sikkerhedskrav
c)
frekvenstildelinger med en kanaladskillelse på 25 kHz til brug for statsluftfartøjer.
5. De medlemsstater, der er angivet i bilag I, meddeler senest den 31. december 2013 Kommissionen antallet af omlægninger, som vil kunne opnås i henhold til stk. 3.
6. Hvis målet på 25 %, der er omhandlet i stk. 3 og 4, ikke kan nås, begrunder medlemsstaten i sin meddelelse til Kommissionen, hvorfor målet på 25 % ikke er nået, og foreslår en alternativ dato, hvor disse omlægninger skal være gennemført.
7. Meddelelsen til Kommissionen skal også angive, hvilke frekvenstildelinger der ikke kan omlægges, og begrunde, hvorfor omlægningen ikke kan gennemføres.
8. De medlemsstater, der er angivet i bilag I, sikrer, at alle frekvenstildelinger til kompagnifrekvenskommunikation, som er offentliggjort i det centrale register, fra den 1. januar 2015 er omlagt til frekvenstildelinger med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
9. Såfremt overensstemmelse med stk. 8 ikke kan sikres af tekniske årsager, meddeler medlemsstaterne senest den 31. december 2014 Kommissionen, hvilke frekvenstildelinger til kompagnifrekvenskommunikation der ikke vil blive omlagt, og begrunder den manglende omlægning.
10. Medlemsstaterne sikrer, at alle frekvenstildelinger senest den 31. december 2018 omlægges til en kanaladskillelse på 8,33 kHz med undtagelse af:
a)
frekvenstildelinger, der bevarer deres kanaladskillelse på 25 kHz som følge af et sikkerhedskrav
b)
frekvenstildelinger med en kanaladskillelse på 25 kHz til brug for statsluftfartøjer.
Artikel 7
Forpligtelser for luftfartstjenesteudøvere
1. Luftfartstjenesteudøverne sikrer, at deres talekommunikationssystemer med en kanaladskillelse på 8,33 kHz åbner mulighed for en operationelt acceptabel talekommunikation mellem flyveledere og piloter inden for den tildelte operationelle dækning.
2. Luftfartstjenesteudøvere indfører følgende anmeldelses- og indledende koordinationsprocesser i deres flyvedatabehandlingssystemer i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1032/2006 (8):
a)
Oplysninger om, hvorvidt en flyvning kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, overføres mellem ATC-enhederne.
b)
Oplysninger om, hvorvidt en flyvning kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, gøres tilgængelig på den relevante arbejdsplads.
c)
Flyvelederen skal kunne ændre oplysningerne om en flyvnings evne til at operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
Artikel 8
Tilhørende procedurer
1. Luftfartstjenesteudøvere, operatører og andre radiobrugere sikrer, at alle seks cifre i den numeriske designator anvendes til at identificere sendekanalen i radiotelefonikommunikationer, undtagen hvis både femte og sjette ciffer er nuller; i dette tilfælde anvendes kun de første fire cifre.
2. Luftfartstjenesteudøvere, operatører og andre radiobrugere sikrer, at deres luft-til-jord-talekommunikationsprocedurer er i overensstemmelse med de ICAO-bestemmelser, der er angivet i bilag II, punkt 3.
3. Luftfartstjenesteudøverne sikrer, at procedurerne for henholdsvis luftfartøjer, der er udstyret med radioer, som kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, og luftfartøjer, der ikke er udstyret med dette udstyr, er specificeret i aftalebrevene mellem ATS-enheder.
4. Alle operatører og agenter, der handler på deres vegne, sikrer, at bogstavet Y indsættes i punkt 10 i flyveplanen for luftfartøjer, der er udstyret med radioer, som kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
5. Operatører og agenter, der handler på deres vegne, sikrer - når de planlægger at flyve i luftrum, hvor det er påkrævet at have radioer om bord, som kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz - at den relevante indikator er medtaget i flyveplanen for luftfartøjer, som ikke er udstyret med det obligatoriske udstyr, men som er undtaget fra kravet om at have dette udstyr om bord.
6. Ændres status for en flyvnings evne til at operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, sender operatørerne eller de agenter, der agerer på deres vegne, en ændringsmeddelelse til IFPS med den relevante indikator indsat i det relevante punkt.
7. Netadministratoren sikrer, at IFPS behandler og formidler oplysningerne i flyveplanerne om, hvorvidt flyvningen kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
Artikel 9
Ordninger for statsluftfartøjer
1. Medlemsstaterne sikrer, at statsluftfartøjer af transporttypen, der flyver over FL 195, udstyres med radioer, som kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
2. Hindres efterlevelsen af stk. 1 som følge af begrænsninger med hensyn til offentlige indkøb, sikrer medlemsstaterne, at statsluftfartøjer af transporttypen, der flyver over FL 195, senest den 31. december 2012 udstyres med radioer, som kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
3. Medlemsstaterne sikrer, at andre statsluftfartøjer end statsluftfartøjer af transporttypen, der flyver over FL 195, udstyres med radioer, som kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
4. Medlemsstaterne kan tillade, at stk. 3 ikke overholdes på grund af:
a)
afgørende hindringer af teknisk eller økonomisk karakter
b)
begrænsninger med hensyn til offentlige indkøb.
5. Hindres efterlevelsen af stk. 3 som følge af begrænsninger med hensyn til offentlige indkøb, sikrer medlemsstaterne, at andre statsluftfartøjer end statsluftfartøjer af transporttypen, der flyver over FL 195, senest den 31. december 2015 udstyres med radioer, som kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
6. Medlemsstaterne sikrer, at nye statsluftfartøjer, der tages i brug fra den 1. januar 2014, udstyres med radioer, som kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
7. Medlemsstaterne sikrer, at såfremt radioerne om bord på statsluftfartøjer opgraderes fra den 1. januar 2014, kan de nye radioer operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
8. Medlemsstaterne sikrer, at alle statsluftfartøjer senest den 31. december 2018 er udstyret med radioer, som kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
9. Medmindre andet fremgår af de nationale procedurer for meddelelse af oplysninger om statsluftfartøjer, meddeler medlemsstaterne senest den 30. juni 2018 Kommissionen listen over de statsluftfartøjer, der ikke kan udstyres med radioer, som kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz i overensstemmelse med stk. 8, på grund af:
a)
afgørende hindringer af teknisk eller økonomisk karakter
b)
begrænsninger med hensyn til offentlige indkøb.
10. Hindres efterlevelsen af stk. 8 som følge af begrænsninger med hensyn til offentlige indkøb, meddeler medlemsstaterne ligeledes senest den 30. juni 2018 Kommissionen, på hvilken dato de pågældende luftfartøjer vil blive udstyret med radioudstyr, der kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz. Denne dato fastsættes til senest den 31. december 2020.
11. Stk. 8 finder ikke anvendelse for statsluftfartøjer, der tages ud af operationel tjeneste senest den 31. december 2025.
12. Luftfartstjenesteudøvere sikrer, at statsluftfartøjer, der ikke er udstyret med radioer, der kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, kan håndteres, såfremt dette foregår sikkert inden for grænserne af lufttrafikstyringskapaciteten på UHF- eller 25 kHz-frekvenstildelinger.
13. Medlemsstaterne offentliggør i deres nationale luftfartsinformationspublikationer procedurerne for håndtering af statsluftfartøjer, der ikke er udstyret med radioer, som kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz.
14. Luftfartstjenesteudøvere meddeler årligt de medlemsstater, som har udpeget dem, om deres planer for håndtering af de statsluftfartøjer, der ikke er udstyret med radioer, som kan operere med en kanaladskillelse på 8,33 kHz, under hensyntagen til kapacitetsbegrænsningerne i forbindelse med procedurerne i stk. 13.
Artikel 10
Sikkerhedskrav
Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at der af de parter, som berøres af ændringer i de eksisterende systemer, der henvises til i artikel 2, stk. 1, eller af indførelsen af nye systemer, forinden foretages en sikkerhedsvurdering, som omfatter fareidentifikation, risikovurdering og risikoreduktion. Under sikkerhedsvurderingen tages der som minimum hensyn til kravene i bilag III.
Artikel 11
Komponenternes overensstemmelse eller anvendelsesegnethed
1. Inden der udstedes en EF-erklæring om overensstemmelse eller anvendelsesegnethed i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 552/2004, vurderer fabrikanterne af komponenter til de systemer, der henvises til i nærværende forordnings artikel 2, stk. 1, disse komponenters overensstemmelse eller anvendelsesegnethed efter kravene i bilag IV til nærværende forordning, del A.
2. Et certifikat, som er udstedt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 (9), for så vidt angår komponenter, betragtes som en EF-erklæring om overensstemmelse eller anvendelsesegnethed, hvis det omfatter en påvisning af overensstemmelse med nærværende forordnings krav til interoperabilitet, præstationer og sikkerhed.
Artikel 12
Systemverifikation
1. Luftfartstjenesteudøvere, der over for deres nationale tilsynsmyndighed kan påvise eller har påvist, at de opfylder betingelserne i bilag V, verificerer de systemer, der henvises til i artikel 2, stk. 1, efter kravene i bilag IV, del C.
2. Luftfartstjenesteudøvere, der ikke kan påvise, at de opfylder betingelserne i bilag V, indgår aftale med et bemyndiget organ om verifikation af de systemer, der henvises til i artikel 2, stk. 1. Verifikationen gennemføres efter kravene i bilag IV, del D.
3. Såfremt et certifikat, som er udstedt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 216/2008, angår systemer, betragtes det som en EF-verifikationserklæring, hvis det omfatter en påvisning af overensstemmelse med nærværende forordnings krav til interoperabilitet, præstationer og sikkerhed.
Artikel 13
Yderligere krav
1. Medlemsstaterne sikrer, at alle relevante parter på behørig vis oplyses om kravene i denne forordning, og at de får passende uddannelse med henblik på at varetage deres jobfunktioner.
2. Netadministratoren sikrer, at personalet, der opererer det IFPS, der er involveret i flyveplanlægningen, på behørig vis oplyses om de krav, der er fastlagt i denne forordning, og at de får passende uddannelse med henblik på at varetage deres jobfunktioner.
3. Luftfartstjenesteudøvere:
a)
udarbejder og opdaterer driftshåndbøger, der indeholder de instrukser og oplysninger, der er nødvendige for, at det relevante personale kan anvende denne forordning
b)
sikrer, at de håndbøger, der henvises til i litra a), er tilgængelige og opdaterede, og at opdatering og distribution heraf undergives en passende kvalitets- og dokumentationshåndtering
c)
sikrer, at arbejdsmetoderne og driftsprocedurerne er i overensstemmelse med denne forordning.
4. Netadministratoren sikrer, at den centraliserede flyplanbehandlings- og distributionstjeneste:
a)
udarbejder og opdaterer driftshåndbøger, der indeholder de instrukser og oplysninger, der er nødvendige for, at det relevante personale kan anvende denne forordning
b)
sikrer, at de håndbøger, der henvises til i litra a), er tilgængelige og opdaterede, og at opdatering og distribution heraf undergives en passende kvalitets- og dokumentationshåndtering
c)
sikrer, at arbejdsmetoderne og driftsprocedurerne er i overensstemmelse med denne forordning.
5. Operatørerne sikrer, at det personale, der anvender radioudstyret, i behørigt omfang oplyses om forordningen, at det har modtaget tilstrækkelig uddannelse i at anvende udstyret, og at instrukser om muligt er tilgængelige i cockpittet.
6. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger med henblik på at sikre overensstemmelse med denne forordning, herunder offentliggørelse af relevante oplysninger i nationale luftfartsinformationspublikationer.
Artikel 14
Undtagelser
1. I henhold til artikel 4, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 730/2006 (10) kan medlemsstaterne give midlertidig dispensation fra forpligtelser vedrørende luftfartsudstyr i henhold til nærværende forordnings artikel 5, stk. 1, for flyvninger udført efter visuelflyvereglerne.
2. Medlemsstaterne kan træffe lokale foranstaltninger, hvorved der indrømmes undtagelser fra bestemmelserne i artikel 4, stk. 5, artikel 5, stk. 4, og artikel 6, stk. 10, i situationer med begrænset påvirkning af nettet.
3. Medlemsstater, som træffer de lokale foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 2, forelægger senest 1 år før datoerne i artikel 4, stk. 5, artikel 5, stk. 4, og artikel 6, stk. 10, Kommissionen udførlige oplysninger, der begrunder behovet for undtagelser.
4. Inden 6 måneder efter, at medlemsstaternes oplysninger som nævnt i stk. 3 er modtaget, og efter samråd med netadministratoren kan Kommissionen tage enhver undtagelse, der er indrømmet i henhold til stk. 2, op til fornyet overvejelse, hvis påvirkningen af nettet ikke er begrænset.
Artikel 15
Ophævelse
Forordning (EF) nr. 1265/2007 ophæves.
Artikel 16
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. november 2012.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1079/2012,
annettu 16 päivänä marraskuuta 2012,
puheviestinnässä käytettäviä kanavavälejä koskevista vaatimuksista yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa varten
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 552/2004 (yhteentoimivuusasetus) (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 5 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Komissio on antanut yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista (puiteasetus) 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (2) 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti Eurocontrolille valtuutuksen kehittää 8,33 kHz:n kanavaväleihin perustuvan, ilma-aluksen ja maa-aseman välisen puheviestinnän koordinoitua käyttöönottoa koskevat vaatimukset. Tämä asetus perustuu kyseisen valtuutuksen johdosta 12 päivänä heinäkuuta 2011 laadittuun raporttiin.
(2)
Valtuutuksen ensimmäisen vaiheen tuloksena komissio antoi 26 päivänä lokakuuta 2007 ilma-aluksen ja maa-aseman välisessä puheviestinnässä käytettävää kanavaväliä koskevista vaatimuksista yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa varten asetuksen (EY) N:o 1265/2007 (3), jonka päämääränä oli 8,33 kHz:n kanavaväleihin perustuvan, ilma-aluksen ja maa-aseman välisen puheviestinnän koordinoitu käyttöönotto lentopinnan 195 yläpuolisessa ilmatilassa.
(3)
Lentopinnan 195 alapuolisessa ilmatilassa sovellettiin jo tiettyjä asetuksen (EY) N:o 1265/2007 säännöksiä pääasiassa menettelyjen osalta.
(4)
Lentopinnan 195 yläpuolella toteutetut aikaisemmat siirtymiset 8,33 kHz:n kanavaväleihin ovat vähentäneet taajuuksien ruuhkautumista, mutta eivät poistaneet sitä kokonaan. Monien jäsenvaltioiden on yhä vaikeampaa tyydyttää uusien taajuuksien kysyntää ilmailuradioliikenteen käyttökaistalla 117,975-137 MHz, jäljempänä ’VHF-kaista’.
(5)
Ainoa realistinen tapa ratkaista keskipitkän ja pitkän aikavälin ruuhkautumisongelma VHF-kaistalla on lisätä 8,33 kHz:n kanavaväleihin perustuvan, ilma-aluksen ja maa-aseman välisen puheviestinnän käyttöä.
(6)
Jos taajuuksien tulevaan kysyntään ei pystytä vastaamaan, kapasiteettia lisäävien ilmatilan parannusten toteutus viivästyy tai käy mahdottomaksi ja myöhästymiset lisääntyvät, mistä aiheutuu merkittäviä kustannuksia.
(7)
Ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen toteuttamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja asetuksen (EU) N:o 691/2010 muuttamisesta 7 päivänä heinäkuuta 2011 annetulla komission asetuksella (EU) N:o 677/2011 (4) perustettu verkon hallinnoija koordinoi ja yhdenmukaistaa prosesseja ja menettelyjä ilmaliikenteen taajuuksien hallinnan tehostamiseksi. Verkon hallinnoija koordinoi myös tarpeiden tunnistamista varhaisessa vaiheessa ja taajuusongelmien ratkaisemista.
(8)
Taajuuksien käytön yhdenmukaistaminen yksittäisissä sovelluksissa koko jäsenvaltioiden vastuulla olevassa eurooppalaisessa ilmatilassa optimoi rajallisten radiotaajuusresurssien käyttöä edelleen. Näin ollen muutettaessa taajuuksien käyttöä 8,33 kHz:n kanavavälien mukaiseksi olisi otettava huomioon verkon hallinnoijan mahdolliset toimet, joilla yhdenmukaistetaan taajuuksien käyttöä yleisilmailun ilma-alusten välisessä viestinnässä ja yleisilmailuun liittyvissä erityissovelluksissa.
(9)
Asetuksen (EY) N:o 1265/2007 seurauksena tehdyt investoinnit ovat huomattavasti alentaneet kustannuksia, jotka 8,33 kHz:n kanavavälin käytöstä aiheutuvat lennonvarmistuspalvelun tarjoajille lentopinnan 195 alapuolisessa ilmatilassa sekä lentopinnan 195 yläpuolella liikennöiville lentotoiminnan harjoittajille.
(10)
Näkölentosääntöjen mukaisesti liikennöiviä yleisilmailun ilma-aluksia koskevat vaatimukset, joiden mukaan niissä on oltava 8,33 kHz:n kanavavälivalmiudella varustetut radiot, aiheuttavat huomattavia kustannuksia mutta vain vähäistä toiminnallista hyötyä kyseisille ilma-aluksille.
(11)
Euroopan siviili-ilmailulaitejärjestön (Eurocae) eritelmää ED-23B olisi pidettävä riittävänä menetelmänä ilma-alusten laitteiden valmiuksia koskevien vaatimusten täyttämiseksi.
(12)
Eurocaen eritelmän ED-23C mukaisissa ilma-alusten laitteissa viestintäominaisuuksia on parannettu. Kyseistä eritelmää olisi sen vuoksi pidettävä ensisijaisena vaihtoehtona eritelmälle ED-23B aina kun se on mahdollista.
(13)
Valtion ilma-aluksia koskevissa järjestelyissä olisi otettava huomioon niiden erityisrajoitteet ja asetettava niille tarkoituksenmukaiset toimeenpanon määräajat.
(14)
Tätä asetusta ei pitäisi soveltaa asetuksen (EY) N:o 549/2004 1 artiklan 2 kohdan mukaisiin sotilasoperaatioihin eikä -koulutukseen.
(15)
Pohjois-Atlantin liiton (Nato) yhdistettyjä taajuusvaatimuksia noudattavien jäsenvaltioiden olisi soveltuvan vaihtoehdon löytymiseen saakka pidettävä 122,1 MHz:n taajuutta 25 kHz:n kanavavälillä niitä valtion ilma-aluksia varten, joiden radioissa ei ole 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmiutta.
(16)
Vallitsevan turvallisuustason säilyttämiseksi ja parantamiseksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että ne osapuolet, joita asia koskee, toteuttavat turvallisuusarvioinnin, johon sisältyy vaaratekijöiden tunnistaminen, riskinarviointi ja riskien vähentäminen. Näiden menettelyjen yhdenmukainen soveltaminen tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin järjestelmiin edellyttää, että kaikkia yhteentoimivuus- ja suorituskykyvaatimuksia varten määritetään erityiset turvallisuusvaatimukset.
(17)
Asetuksen (EY) N:o 552/2004 mukaisesti yhteentoimivuutta koskevissa täytäntöönpanosäännöissä olisi kuvailtava erityiset vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt, joita on käytettävä arvioitaessa rakenneosien vaatimustenmukaisuutta tai käyttöön soveltuvuutta samoin kuin järjestelmien tarkastamista.
(18)
Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien rakenneosien markkinat ovat niin kypsät, että rakenneosien vaatimustenmukaisuutta tai käyttöönsoveltuvuutta voidaan arvioida tuotannon sisäisellä tarkastuksella käyttäen menettelyjä, jotka perustuvat tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä yhteisistä puitteista ja neuvoston päätöksen 93/465/ETY kumoamisesta 9 päivänä heinäkuuta 2008 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 768/2008/EY (5) liitteessä II esitettyyn moduuliin A.
(19)
Selkeyden vuoksi asetus (EY) N:o 1265/2007 olisi kumottava.
(20)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhtenäisen ilmatilan komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde
Tässä asetuksessa säädetään 8,33 kHz:n kanavaväleihin perustuvan ilma-aluksen ja maa-aseman välisen puheviestinnän koordinoitua käyttöönottoa koskevista vaatimuksista.
2 artikla
Soveltamisala
1. Tätä asetusta sovelletaan radioihin, jotka toimivat ilmailuradioliikenteen käyttökaistalla 117,975-137 MHz, jäljempänä ’VHF-kaista’, mukaan lukien järjestelmät, niiden rakenneosat ja asiaan liittyvät menettelyt.
2. Tätä asetusta sovelletaan yleiselle ilmaliikenteelle palveluja tarjoavien lennonjohtoyksiköiden käyttämiin lentotietojen käsittelyjärjestelmiin, niiden rakenneosiin ja asiaan liittyviin menettelyihin.
3. Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin lentoihin, jotka suoritetaan yleisenä ilmaliikenteenä Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) EUR-alueen ilmatilassa, jossa jäsenvaltiot vastaavat ilmaliikennepalvelujen tarjoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 550/2004 (6) mukaisesti.
4. Muuttamista koskevia vaatimuksia ei sovelleta taajuuksien käyttöoikeuksiin,
a)
jotka perustuvat edelleen 25 kHz:n kanavaväleihin seuraavilla taajuuksilla:
i)
hätätaajuus (121,5 MHz),
ii)
etsintä- ja pelastustoiminnassa käytettävä lisätaajuus (123,1 MHz),
iii)
VHF-digitaaliyhteyden (VDL) taajuudet (136,725 MHz, 136,775 MHz, 136,825 MHz, 136,875 MHz, 136,925 MHz ja 136,975 MHz),
iv)
ilma-alusten viestintä- ja raportointijärjestelmän (ACARS) taajuudet (131,525 MHz, 131,725 MHz ja 131,825 MHz);
b)
joissa käytetään kantoaallonsiirrosmenetelmää 25 kHz:n kanavavälillä.
5. Valmiutta käyttää 8,33 kHz:n kanavaväliä ei edellytetä radioilta, joita on tarkoitus käyttää ainoastaan yhden tai useamman sellaisen taajuuksien käyttöoikeuden perusteella, jossa edellytetään edelleen 25 kHz:n kanavavälejä.
3 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 549/2004 2 artiklan määritelmiä. Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan
1)
’kanavalla’ puheyhteyslaitteiden virityksen yhteydessä käytettävää tunnistenumeroa, joka mahdollistaa käytetyn radiotaajuuden ja siihen liittyvien kanavavälien yksilöivän tunnistamisen;
2)
’8,33 kHz:n kanavaväleillä’ kanavavälierottelua, jossa kanavien nimellisten keskitaajuuksien välinen etäisyys on 8,33 kHz;
3)
’radiolla’ mitä tahansa asennettua, kannettavaa tai kädessä pidettävää laitetta, joka on suunniteltu lähettämään ja/tai vastaanottamaan lähetyksiä VHF-kaistalla;
4)
’keskusrekisterillä’ tarkoitetaan rekisteriä, johon kansalliset taajuushallinnoijat merkitsevät tarvittavat operatiiviset, tekniset ja hallinnolliset tiedot kaikista taajuuksien käyttöoikeuksista asetuksen (EU) N:o 677/2011 mukaisesti;
5)
’8,33 kHz:iin muuttamisella’ keskusrekisteriin merkityn 25 kHz:n kanavaväliin perustuvan taajuuksien käyttöoikeuden korvaamista 8,33 kHz:n kanavaväliin perustuvalla taajuuksien käyttöoikeudella;
6)
’taajuuksien käyttöoikeudella’ jäsenvaltion antamaa valtuutusta käyttää radiotaajuutta tai radiotaajuuskanavaa tietyin edellytyksin radiolaitteiden toimintaan;
7)
’lentotoiminnan harjoittajalla’ henkilöä, organisaatiota tai yritystä, joka harjoittaa tai tarjoutuu harjoittamaan ilma-aluksilla lentotoimintaa;
8)
’näkölentosääntöjen mukaisilla lennoilla’ kaikkia lentoja, jotka suoritetaan kansainvälisestä siviili-ilmailusta vuonna 1944 tehdyn Chicagon yleissopimuksen, jäljempänä ’Chicagon yleissopimus’, liitteessä 2 määriteltyjen näkölentosääntöjen mukaisesti;
9)
’valtion ilma-aluksella’ sotilas-, tulli- tai poliisikäytössä olevaa ilma-alusta;
10)
’kantoaallonsiirrosmenetelmän käytöllä’ tapausta, jossa määrättyä operatiivista kuuluvuusaluetta ei voida varmistaa yhdellä maassa sijaitsevalla lähettimellä ja jossa häiriöiden minimoimiseksi kahdesta tai useammasta maassa olevasta lähettimestä lähetettävät signaalit siirretään sivuun kanavan nimelliseltä keskitaajuudelta;
11)
’ilma-aluksen radiolaitteilla’ yhtä tai useampaa ilma-aluksessa sijaitsevaa radiota, jota käyttää valtuutettu ohjaamomiehistön jäsen lennon aikana;
12)
’radiolaitteiden uusimisella’ radion korvaamista eri mallisella tai eri osanumeroisella radiolla;
13)
’määrätyllä operatiivisella kuuluvuusalueella’ ilmatilaa, jossa tiettyä palvelua tarjotaan ja jossa palvelun taajuus on suojattu;
14)
’lennonjohtoyksiköllä’ aluelennonjohtokeskusta, lähestymislennonjohtoyksikköä tai lähilennonjohtoa;
15)
’työpisteellä’ kalustusta ja teknistä laitteistoa, joilla ilmaliikennepalveluja tarjoavaan henkilöstöön kuuluva työntekijä suorittaa operatiiviseen vastuualueeseensa liittyviä tehtäviä;
16)
’radiopuhelinliikenteellä’ radioviestinnän muotoa, joka on pääasiassa tarkoitettu informaation vaihtoon puheen muodossa;
17)
’yhteistoimintasopimuksella’ kahden vierekkäisen ilmaliikennepalveluyksikön välistä sopimusta, jossa määritellään, miten niiden ilmaliikennepalveluvelvollisuudet sovitetaan yhteen;
18)
’integroidulla alustavien lentosuunnitelmien käsittelyjärjestelmällä’, jäljempänä ’IFPS-järjestelmä’, eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkkoon kuuluvaa järjestelmää, jonka välityksellä tarjotaan keskitettyä lentosuunnitelmien käsittely- ja jakelupalvelua lentosuunnitelmien vastaanottamiseksi, hyväksymiseksi ja jakamiseksi tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvassa ilmatilassa;
19)
’kuljetuskonetyyppisellä valtion ilma-aluksella’ kiinteäsiipistä valtion ilma-alusta, joka on suunniteltu henkilöiden ja/tai tavaran kuljetukseen;
20)
’lentoaseman pitäjällä’ neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 95/93 (7) määriteltyä lentoaseman hallintoelintä;
21)
’operatiivisella valvontaviestinnällä’ lentotoiminnan harjoittajien suorittamaa viestintää, jolla on vaikutusta myös lentoliikenteen turvallisuuteen, säännöllisyyteen ja lentojen tehokkuuteen.
4 artikla
Radiolaitteiden yhteentoimivuutta ja suorituskykyä koskevat vaatimukset
1. VHF-kaistalla toimimaan tarkoitettujen radioiden valmistajien tai näiden unioniin sijoittautuneiden valtuutettujen edustajien on varmistettava, että 17 päivästä marraskuuta 2013 alkaen kaikissa markkinoille saatetuissa radioissa on 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmius.
2. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien, lentotoiminnan harjoittajien ja radioiden muiden käyttäjien ja omistajien on varmistettava, että kaikissa 17 päivästä marraskuuta 2013 alkaen käyttöön otetuissa radiolaitteissa on 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmius.
3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ilma-aluksiin, joille myönnetään yksittäinen lentokelpoisuustodistus tai yksittäinen lentolupa ensimmäistä kertaa unionissa 17 päivästä marraskuuta 2013 alkaen ja joita radiolaitevaatimus koskee, on asennettu radiot, joissa on 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmius.
4. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien, lentotoiminnan harjoittajien ja radioiden muiden käyttäjien ja omistajien on varmistettava, että 17 päivästä marraskuuta 2013 alkaen niiden radioihin tulee 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmius aina kun radiolaitteita uusitaan.
5. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lennonvarmistuspalvelun tarjoajien käyttämiä maassa sijaitsevia radioita lukuun ottamatta kaikissa radioissa on 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmius viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017.
6. Edellä 1-5 kohdassa tarkoitetut laitteet on 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmiuden lisäksi voitava virittää 25 kHz:n kanavavälin käyttöön.
7. Maassa sijaitsevien, 8,33 kHz:n kanavaväleillä toimivien radioiden käyttäjien tai omistajien on varmistettava, että kyseisten radioiden ja lähetin-vastaanotinyhdistelmän maassa sijaitsevan rakenneosan suorituskyky on liitteessä II olevassa 1 kohdassa täsmennettyjen ICAOn standardien mukainen.
8. Ilma-aluksessa sijaitsevien 8,33 kHz:n kanavaväliä käyttävien radiolaitteiden käyttäjien tai omistajien on varmistettava, että näiden radioiden suorituskyky on liitteessä II olevassa 2 kohdassa täsmennettyjen ICAOn standardien mukainen.
5 artikla
Lentotoiminnan harjoittajien velvoitteet
1. Lentotoiminnan harjoittaja ei saa liikennöidä ilma-alusta lentopinnan 195 yläpuolella, ellei kyseisen ilma-aluksen radiolaitteissa ole 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmiutta.
2. Lentotoiminnan harjoittaja ei saa 1 päivästä tammikuuta 2014 liikennöidä ilma-alusta mittarilentosääntöjen mukaisesti liitteessä I lueteltujen jäsenvaltioiden ilmatilaluokissa A, B eikä C, ellei kyseisen ilma-aluksen radiolaitteissa ole 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmiutta.
3. Edellä 2 kohdassa yksilöityjen 8,33 kHz:n kanavälin radiolaitteiden varusteluvaatimusten osalta lentotoiminnan harjoittaja ei saa liikennöidä ilma-alusta näkölentosääntöjen mukaisesti 8,33 kHz:n kanavaväleillä toimivilla alueilla, ellei ilma-aluksen radiolaitteissa ole 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmiutta.
4. Sanotun rajoittamatta 2 artiklan 5 kohdan soveltamista lentotoiminnan harjoittaja ei saa 1 päivästä tammikuuta 2018 liikennöidä ilma-alusta ilmatilassa, jossa ilma-alukset on varustettava radiolaitteilla, ellei kyseisen ilma-aluksen radiolaitteissa ole 8,33 kHz:n kanavavälin käyttövalmiutta.
6 artikla
8,33 kHz:lle muuttamista koskevat vaatimukset
1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki puheliikenteen taajuuksien käyttöoikeudet muutetaan 8,33 kHz:n kanavavälien mukaisiksi sektoreilla, joiden alin korkeus on lentopinnalla 195 tai sen yläpuolella.
2. Jos poikkeuksellisissa olosuhteissa 1 kohtaa ei voida noudattaa, jäsenvaltioiden on ilmoitettava tämän syyt komissiolle.
3. Liitteessä I lueteltujen jäsenvaltioiden on toteutettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014 vähintään se määrä uusia 8,33 kHz:n kanavaväleille muuttamisia, joka vastaa 25:ttä prosenttia kaikista 25 kHz:n kanavavälejä käyttävistä keskusrekisterin taajuuksien käyttöoikeuksista, jotka on myönnetty aluelennonjohtokeskuksille jäsenvaltiossa. Tällaisia muuttamisia ei ole rajattu aluelennonjohtokeskusten taajuuksien käyttöoikeuksiin, eikä niihin saa sisältyä operatiivisen valvontaviestinnän taajuuksien käyttöoikeuksia.
4. Edellä 3 kohdassa yksilöityjen 25 kHz:n kanavaväliä käyttävien valtion aluelennonjohtokeskusten taajuuksien käyttöoikeuksien kokonaismäärässä ei oteta huomioon:
a)
taajuuksien käyttöoikeuksia, joissa hyödynnetään 25 kHz:n kantoaallonsiirrosmenetelmän käyttöä;
b)
taajuuksien käyttöoikeuksia, joissa edellytetään edelleen 25 kHz:n kanavavälejä turvallisuusvaatimusten vuoksi;
c)
25 kHz:n kanavavälejä edellyttäviä taajuuksien käyttöoikeuksia, joita käytetään valtion ilma-alusten tarpeisiin.
5. Liitteessä I lueteltujen jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013 niiden muuttamisten määrä, jotka voidaan toteuttaa 3 kohdan mukaisesti.
6. Jos jäsenvaltio ei voi saavuttaa 3 ja 4 kohdassa tarkoitettua 25 prosentin tavoitetta, sen on toimitettava komissiolle tekemässään ilmoituksessa perustelut sille, miksi 25 prosentin tavoitetta ei ole saavutettu, ja ehdotettava vaihtoehtoista päivämäärää, johon mennessä kyseiset muuttamiset toteutetaan.
7. Komissiolle toimitettavassa ilmoituksessa on myös yksilöitävä taajuuksien käyttöoikeudet, joiden osalta muuttaminen ei ole mahdollista, ja perustelut tälle.
8. Liitteessä I lueteltujen jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 päivästä tammikuuta 2015 kaikki keskusrekisterin operatiivisen valvontaviestinnän taajuuksien käyttöoikeudet ovat 8,33 kHz:n kanavavälejä edellyttäviä.
9. Jos 8 kohdan noudattamista ei voida teknisistä syistä varmistaa, jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2014 ne operatiivisen valvontaviestinnän taajuuksien käyttöoikeudet, joita ei muuteta, ja esitettävä perustelut sille, miksi muuttamista ei toteuteta.
10. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018 kaikki taajuuksien käyttöoikeudet on muutettu 8,33 kanavavälejä edellyttäviksi, lukuun ottamatta:
a)
taajuuksien käyttöoikeuksia, joissa edellytetään edelleen 25 kHz:n kanavavälejä turvallisuusvaatimusten vuoksi;
b)
25 kHz:n kanavavälejä edellyttäviä taajuuksien käyttöoikeuksia, joita käytetään valtion ilma-alusten tarpeisiin.
7 artikla
Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien velvoitteet
1. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien on varmistettava, että niiden 8,33 kHz:n kanavavälin puheyhteysjärjestelmät mahdollistavat operatiivisesti hyväksyttävän puheviestinnän lennonjohtajien ja lentäjien välillä määrätyllä operatiivisella kuuluvuusalueella.
2. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien on toteutettava lentotietojen käsittelyjärjestelmissään seuraavat komission asetuksen (EY) N:o 1032/2006 (8) mukaiset ilmoittamis- ja alustavat koordinointimenettelyt:
a)
tieto lennon valmiudesta käyttää 8,33 kHz:n kanavavälejä on välitettävä lennonjohtoyksiköiden välillä;
b)
tieto lennon valmiudesta käyttää 8,33 kHz:n kanavavälejä on esitettävä asianomaisessa työpisteessä;
c)
lennonjohtajan on voitava muuttaa tietoja, jotka koskevat lennon valmiutta käyttää 8,33 kHz:n kanavavälejä.
8 artikla
Asiaan liittyvät menettelyt
1. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien, lentotoiminnan harjoittajien ja radioiden muiden käyttäjien on varmistettava, että radiopuhelinliikenteessä lähettävän kanavan tunnistamiseen käytetään numerotunnisteen kaikkia kuutta numeroa, paitsi jos sekä kuudes että viides numero ovat nollia, jolloin käytetään ainoastaan neljää ensimmäistä numeroa.
2. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien, lentotoiminnan harjoittajien ja muiden radioiden käyttäjien on varmistettava, että niiden ilma-aluksen ja maa-aseman väliset puheviestintämenettelyt ovat liitteessä II olevassa 3 kohdassa eriteltyjen ICAOn määräysten mukaiset.
3. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien on varmistettava, että menettelyt, joita sovelletaan 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla varustettuihin ilma-aluksiin ja ilma-aluksiin, joita ei ole varustettu tällaisilla laitteilla, eritellään ilmaliikennepalveluyksiköiden välisissä yhteistoimintasopimuksissa.
4. Kaikkien lentotoiminnan harjoittajien ja niiden lukuun toimivien edustajien on varmistettava, että 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla varustetun ilma-aluksen lentosuunnitelman kohtaan 10 merkitään kirjain Y.
5. Lentotoiminnan harjoittajien ja niiden lukuun toimivien edustajien on varmistettava, että suunniteltaessa liikennöintiä 8,33 kHz:n kanavavälin radioita edellyttävässä ilmatilassa ilma-aluksella, jota ei ole varustettu tällaisilla laitteilla mutta jolle on myönnetty poikkeus pakollisista radiolaitteista, lentosuunnitelmaan tehdään tästä asianmukainen merkintä.
6. Jos lennon valmiudessa käyttää 8,33 kHz:n kanavavälejä tapahtuu muutos, lentotoiminnan harjoittajan tai sen lukuun toimivan edustajan on lähetettävä IFPS-järjestelmään muutosviesti, jossa asianomaiseen kohtaan on tehty asianmukainen merkintä.
7. Verkon hallinnoijan on varmistettava, että IFPS-järjestelmä käsittelee ja jakaa lentosuunnitelmissa saadut 8,33 kHz:n kanavavälivalmiutta koskevat tiedot.
9 artikla
Valtion ilma-aluksia koskevat järjestelyt
1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lentopinnan 195 yläpuolella liikennöivät kuljetuskonetyyppiset valtion ilma-alukset on varustettu 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla.
2. Jos 1 kohdan noudattaminen estyy hankintoihin liittyvien rajoitusten vuoksi, jäsenvaltioiden on varmistettava, että lentopinnan 195 yläpuolella liikennöivät kuljetuskonetyyppiset valtion ilma-alukset on varustettu 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2012.
3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lentopinnan 195 yläpuolella liikennöivät muut kuin kuljetuskonetyyppiset valtion ilma-alukset on varustettu 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla.
4. Jäsenvaltiot voivat sallia 3 kohdan noudattamatta jättämisen
a)
pakottavien teknisten tai taloudellisten rajoitusten vuoksi;
b)
hankintoihin liittyvien rajoitusten vuoksi.
5. Jos 3 kohdan noudattaminen estyy hankintoihin liittyvien rajoitusten vuoksi, jäsenvaltioiden on varmistettava, että lentopinnan 195 yläpuolella liikennöivät muut kuin kuljetuskonetyyppiset valtion ilma-alukset on varustettu 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015.
6. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 päivästä tammikuuta 2014 käyttöön otettavat uudet valtion ilma-alukset on varustettu 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla.
7. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 päivästä tammikuuta 2014 aina kun valtion ilma-aluksiin asennettuja radioita uusitaan, uusissa radioissa on 8,33 kHz:n kanavavälivalmius.
8. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki valtion ilma-alukset varustetaan 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018.
9. Rajoittamatta valtion ilma-aluksia koskevien tietojen kansallisia ilmoitusmenettelyjä jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018 luettelo valtion ilma-aluksista, joita ei voida varustaa 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla 8 kohdan mukaisesti
a)
pakottavien teknisten tai taloudellisten rajoitusten vuoksi;
b)
hankintoihin liittyvien rajoitusten vuoksi.
10. Jos 8 kohdan noudattaminen estyy hankintoihin liittyvien rajoitusten vuoksi, jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018 myös päivämäärä, johon mennessä kyseiset ilma-alukset varustetaan 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla. Kyseinen päivämäärä ei saa olla myöhäisempi kuin 31 päivä joulukuuta 2020.
11. Edellä 8 kohtaa ei sovelleta valtion ilma-aluksiin, jotka poistetaan käytöstä 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä.
12. Ilmaliikennepalvelun tarjoajien on varmistettava, että ne voivat tarjota palvelua valtion ilma-aluksille, joita ei ole varustettu 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla, edellyttäen että niitä voidaan käsitellä turvallisesti ilmaliikenteen hallintajärjestelmän kapasiteetin rajoissa UHF-taajuuksia tai 25 kHz:n kanavavälejä edellyttävien käyttöoikeuksien mukaisesti.
13. Jäsenvaltioiden on julkaistava kansallisissa ilmailukäsikirjoissaan menettelyt, joita sovelletaan sellaisten valtion ilma-alusten käsittelyyn, joita ei ole varustettu 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla.
14. Ilmaliikennepalvelujen tarjoajien on toimitettava vuosittain sille jäsenvaltiolle, joka ne on nimennyt, 13 kohdassa tarkoitettuihin menettelyihin liittyvät kapasiteettirajoitukset huomioon ottaen laatimansa suunnitelmat sellaisten valtion ilma-alusten käsittelyä varten, joita ei ole varustettu 8,33 kHz:n kanavavälin radioilla.
10 artikla
Turvallisuusvaatimukset
Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että kaikkia 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen nykyisten järjestelmien muutoksia tai uusien järjestelmien käyttöönottoa edeltää niiden osapuolten, joita asia koskee, toteuttama turvallisuusarviointi, johon sisältyy vaaratekijöiden tunnistaminen, riskinarviointi ja riskien vähentäminen. Tätä turvallisuusarviointia tehtäessä on otettava huomioon vähintään liitteessä III määritellyt turvallisuusvaatimukset.
11 artikla
Rakenneosien vaatimustenmukaisuus tai käyttöönsoveltuvuus
1. Edellä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen järjestelmien rakenneosien valmistajien on ennen asetuksen (EY) N:o 552/2004 5 artiklassa tarkoitetun EY-vaatimustenmukaisuus- tai -käyttöönsoveltuvuusvakuutuksen laatimista arvioitava kyseisten rakenneosien vaatimustenmukaisuus tai käyttöönsoveltuvuus noudattaen tämän asetuksen liitteessä IV olevassa A osassa määriteltyjä vaatimuksia.
2. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 (9) mukaisesti laadittua, rakenneosia koskevaa todistusta on pidettävä EY-vaatimustenmukaisuus- tai -käyttöönsoveltuvuusvakuutuksena, jos siihen sisältyy tässä asetuksessa säädettyjen sovellettavien yhteentoimivuus-, suorituskyky- ja turvallisuusvaatimusten noudattamisen osoittaminen.
12 artikla
Järjestelmien tarkastaminen
1. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien, jotka voivat osoittaa tai ovat osoittaneet kansalliselle valvontaviranomaiselleen täyttävänsä liitteessä V vahvistetut edellytykset, on suoritettava 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen järjestelmien tarkastus liitteessä IV olevassa C osassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
2. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien, jotka eivät voi osoittaa täyttävänsä liitteessä V vahvistettuja edellytyksiä, on teetettävä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen järjestelmien tarkastus ilmoitetulla laitoksella. Tarkastus on suoritettava liitteessä IV olevassa D osassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
3. Asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti laadittua, järjestelmiä koskevaa todistusta on pidettävä EY-tarkastusvakuutuksena, jos siihen sisältyy tässä asetuksessa säädettyjen sovellettavien yhteentoimivuus-, suorituskyky- ja turvallisuusvaatimusten noudattamisen osoittaminen.
13 artikla
Lisävaatimukset
1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki asiaan liittyvät osapuolet saatetaan asianmukaisella tavalla tietoisiksi tässä asetuksessa säädetyistä vaatimuksista ja että heillä on riittävä koulutus työtehtäviinsä.
2. Verkon hallinnoijan on varmistettava, että lentojen suunnitteluun osallistuva IFPS-järjestelmää käyttävä henkilöstö saatetaan asianmukaisella tavalla tietoiseksi tässä asetuksessa säädetyistä vaatimuksista ja että sillä on riittävä koulutus työtehtäviinsä.
3. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien on
a)
laadittava ja pidettävä yllä toimintakäsikirjat, jotka sisältävät tarvittavat ohjeet ja tiedot, joiden perusteella niiden asiaan liittyvä henkilöstö pystyy soveltamaan tätä asetusta;
b)
varmistettava, että a alakohdassa tarkoitetut käsikirjat ovat saatavilla ja ajan tasalla ja että niiden päivittäminen ja jakelu toteutetaan laadunhallinnan ja asiakirjahallinnan kannalta asianmukaisesti;
c)
varmistettava, että työmenetelmät ja toimintaohjeet ovat tämän asetuksen mukaiset.
4. Verkon hallinnoijan on varmistettava, että keskitetty lentosuunnitelmien käsittely- ja jakelukeskus
a)
laatii ja pitää yllä toimintakäsikirjat, jotka sisältävät tarvittavat ohjeet ja tiedot, joiden perusteella asiaan liittyvä henkilöstö pystyy soveltamaan tätä asetusta;
b)
varmistaa, että a alakohdassa tarkoitetut käsikirjat ovat saatavilla ja ajan tasalla ja että niiden päivittäminen ja jakelu toteutetaan laadunhallinnan ja asiakirjahallinnan kannalta asianmukaisesti;
c)
varmistaa, että työmenetelmät ja toimintaohjeet ovat tämän asetuksen mukaiset.
5. Lentotoiminnan harjoittajien on varmistettava, että radiolaitteita käyttävä henkilöstö saatetaan asianmukaisella tavalla tietoiseksi tästä asetuksesta ja on riittävästi koulutettu käyttämään näitä laitteita ja että ohjaamossa on saatavilla asiasta ohjeita, mikäli mahdollista.
6. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tätä asetusta noudatetaan ja asiaan kuuluvat tiedot julkaistaan kansallisissa ilmailukäsikirjoissa.
14 artikla
Poikkeukset
1. Jäsenvaltiot voivat komission asetuksen (EY) N:o 730/2006 (10) 4 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla myöntää näkölentosääntöjen mukaisille lennoille väliaikaisia poikkeuksia tämän asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa säädetyistä ilma-alusten varusteluvaatimuksista.
2. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa paikallisia toimenpiteitä myöntääkseen poikkeuksia 4 artiklan 5 kohdan, 5 artiklan 4 kohdan ja 6 artiklan 10 kohdan säännösten noudattamisesta tapauksissa, joiden vaikutukset verkkoon ovat vähäiset.
3. Jäsenvaltioiden, jotka toteuttavat 2 kohdassa tarkoitettuja paikallisia toimenpiteitä, on toimitettava vähintään yksi vuosi ennen 4 artiklan 5 kohdassa, 5 artiklan 4 kohdassa ja 6 artiklan 10 kohdassa täsmennettyjä päivämääriä komissiolle yksityiskohtaiset tiedot, joilla perustellaan poikkeusten tarve.
4. Komissio voi kuuden kuukauden kuluessa jäsenvaltioiden 3 kohdan mukaisesti toimittamien yksityiskohtaisten tietojen vastaanottamisesta ja verkon hallinnoijaa kuultuaan tarkastella uudestaan 2 kohdan mukaisesti myönnettyjä poikkeuksia, jos niiden vaikutukset verkkoon eivät ole vähäiset.
15 artikla
Kumoaminen
Kumotaan asetus (EY) N:o 1265/2007.
16 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä marraskuuta 2012.