EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 99/2013
af 15. januar 2013
om det europæiske statistiske program 2013-2017
(Tekst af relevans for EØS og for Schweiz)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 338, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Solide empiriske data og statistikker er absolut afgørende for at måle fremskridt og vurdere effektiviteten af Unionens politikker og programmer, særlig inden for rammerne af Europa 2020-strategien, der blev fremlagt i Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (Europa 2020-strategien).
(2)
I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11. marts 2009 om europæiske statistikker (2) bør der fastlægges et flerårigt europæisk statistisk program (»flerårigt program«), som danner grundlag for finansiering af Unionens aktioner.
(3)
I henhold til forordning (EF) nr. 223/2009 bør det flerårige program fastlægge rammerne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker samt hovedområderne og målsætningerne for de planlagte aktioner for en periode på højst fem år. Det bør opstille prioriteter vedrørende informationsbehovet med henblik på at gennemføre Unionens aktiviteter. Disse behov bør holdes op mod de ressourcer, der er nødvendige på europæisk og nationalt plan for at tilvejebringe de nødvendige statistikker, og mod svarbyrden og respondenternes dermed forbundne udgifter, idet der skal være særlig fokus på omkostningseffektivitet.
(4)
Udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af europæiske statistikker inden for lovgivningsrammen for det flerårige program bør gennemføres via nært og koordineret samarbejde inden for det europæiske statistiske system (ESS) mellem Unionens statistikmyndighed, som er Kommissionen (Eurostat), og de nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne (3) (samlet »nationale statistikmyndigheder«). De nationale statistiske kontorers og Kommissionens (Eurostats) professionelle uafhængighed er afgørende for, at der kan tilvejebringes pålidelige statistiske data af høj kvalitet.
(5)
Tættere samarbejde mellem Kommissionen (Eurostat) og de nationale statistiske kontorer er absolut afgørende for forbedring af kvaliteten af europæiske statistikker. Sådant tættere samarbejde bør navnlig fokusere på yderligere metodeuddannelse inden for statistik og beslægtede spørgsmål, på udvikling og formidling af eksisterende god praksis inden for ESS og på udveksling af personale mellem medlemsstaterne og Kommissionen (Eurostat) i begge retninger.
(6)
Gennemførelsen af det flerårige program er en mulighed for at udarbejde harmoniserede europæiske statistikker med henblik på at bidrage til udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af fælles, sammenlignelige og troværdige statistiske data på EU-plan.
(7)
Statistikker af høj kvalitet, som udvikles, udarbejdes og formidles i henhold til det flerårige program, er afgørende for evidensbaseret beslutningstagning, bør rettidigt stilles til rådighed og bør bidrage til gennemførelsen af Unionens politikker som omhandlet i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Europa 2020-strategien og andre politikområder, som indgår i Kommissionens strategiske prioriteringer for 2010-2014, navnlig styrket og integreret økonomisk styring, klimaforandringer, reform af landbrugspolitikken, vækst og social samhørighed, ligestilling, borgernes Europa og globalisering. De bør fremmes gennem aktioner, som er finansieret inden for rammerne af det flerårige program, i det omfang Unionen kan tilføre en klar merværdi, og som sigter mod at sikre, at økonomiske, sociale og miljømæssige indikatorer bliver behandlet ens.
(8)
Ved definitionen af de statistikområder, der skal udvikles, bør der tages hensyn til målene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 691/2011 af 6. juli 2011 om europæiske miljøøkonomiske regnskaber (4), som vedrører udviklingen af nye moduler for miljøøkonomiske regnskaber.
(9)
Endvidere bør der i statistiske undersøgelser tages særlig hensyn til indvirkningen af finanspolitiske konsolideringsprogrammer på arbejdstagere og andre borgere. De statistiske data indsamles således, at det sikres, at synligheden af udviklingen i hver enkelt medlemsstat fremgår, f.eks. udviklingen med hensyn til arbejdsløshed, størrelse af og ændringer i de sociale overførsler, arbejdspladsernes antal og kvalitet, arbejdskraftens mobilitet i medlemsstaterne, inden for Unionen og mellem Unionen og tredjelande og de relaterede geografiske ændringer i lønstruktur og uddannelsesforanstaltninger.
(10)
ESS har i de senere år stået over for en række udfordringer. For det første kan manglen på nationale statistikker af høj kvalitet have negative følger for medlemsstaterne og Unionen generelt. Konsekvent nøjagtige statistikker af høj kvalitet, udarbejdet af professionelle, uafhængige nationale statistiske kontorer er derfor absolut afgørende for den politiske beslutningstagning på såvel nationalt plan som EU-plan og især i forbindelse med euroområdets tilsynsmekanismer.
(11)
For det andet har behovet for europæiske statistikker været konstant stigende, og denne tendens ser ikke ud til at ændre sig i fremtiden. Den økonomiske globalisering udgør en særlig udfordring, og der er behov for at udvikle nye målesystemer til måling af globale værdikæder på en internationalt koordineret måde for at skabe et klarere billede af økonomisk vækst og jobskabelse.
(12)
For det tredje er arten af behov i konstant forandring og kræver mere synergi mellem de statistiske områder.
(13)
For det fjerde kan passende opdelinger af de tilgængelige data gøre det lettere at overvåge følgerne af den økonomiske og finansielle krise og virkningerne for borgerne, herunder de mest sårbare, af de gennemførte politikker.
(14)
For det femte har statistikkernes art ændret sig. De er ikke længere blot en af flere informationskilder til brug for politisk beslutningstagning, men er nu en del af selve kernen i beslutningsprocessen. Evidensbaseret beslutningstagning kræver statistikker, der opfylder højkvalitetskriterier, som er knyttet til de specifikke mål, de forfølger, og der er et stigende behov for komplekse flerdimensionale statistikker til støtte for integrerede politikområder. For fuldt ud at kunne leve op til de krav, der er forbundet med den politiske beslutningstagning, er det nødvendigt at have kønsopdelte data, når det er hensigtsmæssigt.
(15)
For det sjette er de prioriterede mål for ESS høj kvalitet og herunder aktualitet, fordi der er fremkommet nye aktører på informationsmarkedet, hvoraf nogle leverer information næsten i realtid.
(16)
For det syvende er udfordringerne blevet endnu større på grund af budgetstramninger på både nationalt plan og EU-plan, og fordi det er blevet nødvendigt at mindske byrden yderligere for virksomheder og borgere.
(17)
Kommissionens meddelelse af 10. august 2009 om produktionsmetoden for EU-statistikker: en vision for det kommende årti og ESS-strategien for dens implementering tager alle disse udfordringer op ved at sigte mod en omlægning af arbejdsmetoderne i ESS, så de bliver mere effektive og fleksible. Gennemførelsen af denne meddelelse er hovedelementet i det flerårige program inden for rammerne af den fælles ESS-strategi.
(18)
For at sikre integriteten og kvalitetsstyringen i udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af europæiske statistikker i henhold til denne forordning bør de nationale statistiske kontorer og Kommissionen (Eurostat) træffe alle nødvendige foranstaltninger for at bevare offentlighedens tillid til statistikker og for at muliggøre en strengere håndhævelse af den gældende adfærdskodeks for europæiske statistikker og Kommissionens meddelelse af 15. april 2011 om effektiv kvalitetsstyring inden for europæiske statistikker, samtidig med at principperne heri overholdes.
(19)
Med henblik på bedre at kunne afpasse de begrænsede ressourcer, der er til rådighed for nationale og europæiske statistikproducenter til udarbejdelse af europæiske statistikker, efter det stigende behov for statistik bør forberedelsen af Kommissionens årlige statistikarbejdsprogrammer, som i detaljeret form udmønter dette flerårige program, omfatte en systematisk og grundig revurdering af prioriteringen af statistikker, som vil reducere antallet af mindre vigtige opgaver og forenkle eksisterende processer, samtidig med at pålideligheden forøges og de officielle statistikkers høje kvalitet opretholdes. Der bør desuden tages hensyn til de byrder, der pålægges respondenterne, hvad enten der er tale om virksomheder, offentlige enheder (statslige, regionale og kommunale), husstande eller enkeltpersoner. Processen bør gennemføres i tæt samarbejde med både brugerne og producenterne af europæiske statistikker.
(20)
Der bør i denne forbindelse sikres en rimelig finansiel byrdefordeling mellem Unionen og medlemsstaterne. Foruden den finansieringsramme, der fastlægges ved denne forordning, bør de nationale statistiskmyndigheder derfor på nationalt plan modtage passende midler til gennemførelse af de enkelte statistiske aktioner under dette flerårige program.
(21)
I betragtning af den overholdelsesbyrde, der især påhviler mindre medlemsstater, bør Kommissionen (Eurostat) kunne yde teknisk bistand og ekspertise til medlemsstaterne for at hjælpe dem med at håndtere forskningsmæssige begrænsninger og væsentlige metodologiske hindringer med henblik på at sikre overholdelse af bestemmelserne og tilvejebringelse af data af høj kvalitet.
(22)
Det flerårige programs finansieringsramme bør også afsætte midler til dækning af udgifter, der er nødvendige for at forbedre processen for og kapaciteten til at udarbejde europæiske statistikker af høj kvalitet samt til at uddanne nationale statistikere.
(23)
Unionens finansielle bidrag bør støtte aktioner til udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker som fastsat i denne forordning. De bør antage form af tilskud, kontrakter med det offentlige eller enhver anden form for støtte, som der er behov for til opfyldelsen af målene i det flerårige program. I denne forbindelse bør anvendelsen af engangsbeløb være et væsentligt middel til at forenkle forvaltningen af tilskud.
(24)
I henhold til artikel 15 i forordning (EF) nr. 223/2009 bør der udvikles en passende finansiel struktur til støtte for samarbejdsnetværk.
(25)
Det bør sikres, at de lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som deltager i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS/EFTA-landene«), og Schweiz får adgang til det flerårige program. Det bør også sikres, at andre lande kan deltage i det flerårige program, herunder især Unionens nabolande og lande, der har ansøgt om EU-medlemskab, kandidatlande og tiltrædende lande.
(26)
Man bør i forbindelse med det flerårige programs gennemførelse forsøge, når det er hensigtsmæssigt, at fremme samarbejdet med tredjelande, der ikke deltager i det flerårige program, idet der tages hensyn til relevante aftaler eller påtænkte aftaler mellem disse tredjelande og Unionen.
(27)
For at de årlige arbejdsprogrammer, der vedtages af Kommissionen til gennemførelsen af det flerårige program, kan betragtes som finansieringsafgørelser i henhold til artikel 84, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (5) (»finansforordningen«), skal de indeholde de mål, der skal nås, de forventede resultater, gennemførelsesmetoden og de samlede udgifter til gennemførelse heraf. De skal også indeholde en beskrivelse af de aktioner, som skal finansieres, en angivelse af det beløb, der afsættes til hver aktion, og en vejledende tidsplan for gennemførelsen. Det er hensigtsmæssigt, at de fastlægger relevansen af de mål, der skal nås, for brugernes behov og en projektplan. Endelig bør de i forbindelse med tilskud omfatte prioriteringerne, de væsentligste evalueringskriterier og den maksimale sats for medfinansiering. Desuden bør de årlige arbejdsprogrammer omfatte passende indikatorer til overvågning af resultater.
(28)
Målet for denne forordning, nemlig oprettelse af det flerårige program, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
(29)
I overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning er der blevet foretaget en forudgående evaluering, således at der i det flerårige program fokuseres på nødvendigheden af at effektivisere og rationalisere opfyldelsen af dets mål, og således at der allerede fra og med det flerårige programs udarbejdelse tages højde for budgetstramninger. Værdien og virkningen af de foranstaltninger, der iværksættes inden for rammerne af det flerårige program, bør overvåges og evalueres regelmæssigt, herunder af uafhængige eksterne evaluatorer. Der er fastsat målbare mål og udarbejdet indikatorer til evaluering af det flerårige program.
(30)
I denne forordning fastlægges for 2013 en finansieringsramme for det flerårige program, der inden for rammerne af den årlige budgetprocedure udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (6).
(31)
Ud over finansieringsrammen, der er fastlagt ved denne forordning, bør de enkelte statistiske aktioner, der sigter mod at gennemføre det flerårige program, herunder aktioner i form af en aftale mellem de nationale statistiske myndigheder og Kommissionen (Eurostat), så vidt muligt modtage passende finansiering på nationalt plan.
(32)
Konsekvensanalysen for denne forordning, hvori angives omkostningsbesparelser for Unionen og medlemsstaterne, udgør grundlaget for forpligtelsen af bevillinger til det flerårige program. Besparelserne vil navnlig komme fra nye metoder til udarbejdelse af europæiske statistikker som følge af udviklingen inden for informations- og kommunikationsteknologierne.
(33)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger under hele udgiftscyklussen, herunder ved forebyggelse, opdagelse og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uberettiget eller anvendte forkert, og efter omstændighederne med sanktioner.
(34)
Med henblik på at sikre kontinuiteten af aktiviteter inden for rammerne af det europæiske statistiske program for hele kalenderåret 2013 og af hensyn til retssikkerheden bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen og finde anvendelse fra den 1. januar 2013. Denne forordnings anvendelsesdato bør kunne danne grundlag for aflønning af kontraktansatte såvel som for alle aktiviteter under programmet.
(35)
Udkastet til det flerårige program er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009 blevet forelagt til forhåndsgennemgang for Udvalget for det Europæiske Statistiske System, Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg, der blev nedsat ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 234/2008/EF (7), og Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik, der blev nedsat ved Rådets afgørelse 2006/856/EF (8) -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Oprettelse af det europæiske statistiske program
Det europæiske statistiske program for perioden 2013-2017, (»programmet«), oprettes hermed.
Artikel 2
Merværdi
Programmet repræsenterer den merværdi, der består i at sikre, at europæiske statistikker fokuserer på oplysninger, som er nødvendige for at udforme, gennemføre, overvåge og evaluere EU-politikker. Desuden bidrager det til effektiv udnyttelse af ressourcerne ved at fremme aktioner, som i betydeligt omfang bidrager til udvikling, udarbejdelse og formidling af harmoniserede, sammenlignelige, pålidelige, brugervenlige og tilgængelige statistiske oplysninger på grundlag af ensartede standarder og de fælles principper, som er fastlagt i adfærdskodeksen for europæiske statistikker (»adfærdskodeksen«) som vedtaget af Udvalget for det Europæiske Statistiske System (ESSC), særlig kvalitetskriterier for relevans, nøjagtighed, pålidelighed, aktualitet og punktlighed, tilgængelighed, klarhed, sammenhæng og sammenlignelighed.
Artikel 3
Anvendelsesområde
1. Denne forordning fastlægger rammerne for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker samt hovedområderne og målene for de planlagte aktioner for perioden 2013-2017 i overensstemmelse med artikel 13 og 14 i forordning (EF) nr. 223/2009.
2. Programmet omfatter ikke foranstaltninger, som er indeholdt i programmet for modernisering af den europæiske erhvervs- og handelsstatistik (»Meets-programmet«) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1297/2008/EF (9) indtil udløbet af Meets-programmet den 31. december 2013, men indeholder mål for erhvervs- og handelsstatistik, der forventes gennemført i årene 2014-2017.
Artikel 4
Mål
1. Programmets generelle mål er, at det europæiske statistiske system (ESS) fortsat skal være den førende leverandør af statistikker af høj kvalitet om Europa.
2. Under hensyntagen til de ressourcer, der er til rådighed både på nationalt plan og EU-plan, samt til svarbyrden fastsættes følgende specifikke mål for statistiske aktioner til gennemførelse af dette program:
- mål 1: i rette tid at levere statistiske oplysninger, som skal anvendes til brug for udformningen, overvågningen og evalueringen af Unionens politikker, og som på passende vis afspejler prioriteringerne og samtidig fastholder en balance mellem de økonomiske, sociale og miljømæssige områder og opfylder behovene for det brede spektrum af brugere af europæiske statistikker, herunder andre beslutningstagere, forskere, virksomheder og europæiske borgere i almindelighed, på en omkostningseffektiv måde, og uden unødvendigt dobbeltarbejde
- mål 2: at gennemføre nye metoder til produktion af europæiske statistikker for at forbedre effektiviteten og kvaliteten
- mål 3: at styrke partnerskabet inden for og uden for ESS for yderligere at forbedre dets produktivitet og dets førerposition inden for officiel statistik på verdensplan, og
- mål 4: at sikre, at opstillingen af sådanne statistikker foregår konsekvent under hele programmets forløb, forudsat at dette ikke indvirker forstyrrende på ESS' prioriteringsmekanisme.
3. De generelle og specifikke mål i stk. 1 og 2 er nærmere beskrevet i bilaget sammen med indikatorerne til overvågning af gennemførelsen af programmet. I overensstemmelse med artikel 13 og 14 i forordning (EF) nr. 223/2009 skal programmet indgå i den detaljerede årlige planlægning, der omfatter en prioriteringsmekanisme som en integrerende del af processen. Programmets mål opfyldes via et tæt og koordineret samarbejde i ESS. Programmet omfatter udviklingen af passende instrumenter, hvilket medfører en bedre kvalitet, en større fleksibilitet i ESS og en forbedret mulighed for rettidigt at opfylde brugernes behov. Det går endvidere i spidsen for udviklingen af pålidelige indikatorer, der kan leve op til udfordringerne i det 21. århundrede, dvs. måling af miljømæssig bæredygtighed, livskvalitet og social samhørighed og registrering af økonomisk aktivitet i den tertiære sektor og den sociale økonomi.
Artikel 5
Statistisk styring, uafhængighed, gennemsigtighed og kvalitet
1. Europæiske statistikker skal udarbejdes på en professionel, uafhængig og gennemsigtig måde.
2. Programmet gennemføres i overensstemmelse med principperne i adfærdskodeksen med henblik på at udarbejde og formidle harmoniserede og sammenlignelige europæiske statistikker af høj kvalitet i overensstemmelse med artikel 12 i forordning (EF) nr. 223/2009 og sikre, at ESS som helhed fungerer korrekt. De nationale statistiske kontorer og Unionens statistikmyndighed (Kommissionen (Eurostat)) sikrer ved deres professionelle uafhængighed, at de europæiske statistikker stemmer overens med adfærdskodeksen.
3. De nationale statistiske kontorer og andre nationale myndigheder, som udpeges af medlemsstaterne (samlet »nationale statistikmyndigheder«), og Kommissionen (Eurostat), der er ansvarlige for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker:
-
søger at styrke en institutionel og organisatorisk ramme, der fremmer koordinering, effektivitet og troværdighed hos de nationale statistikmyndigheder og Kommissionen (Eurostat), der udarbejder og formidler europæiske statistikker
-
lægger vægt på de statistiske principper, der er fastlagt i artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 223/2009, og på brugernes behov
-
opfylder behovene hos Unionens institutionelle brugere i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009 og søger at udvikle statistikker, der kan anvendes af et bredt spektrum af brugere af europæiske statistikker, herunder andre beslutningstagere, forskere, virksomheder og de europæiske borgere i almindelighed, og
-
samarbejder med statistiske organer på internationalt plan for at fremme anvendelsen af internationale begreber, klassificeringer, metoder og andre standarder, navnlig med henblik på at sikre større sammenhæng og bedre sammenlignelighed på globalt plan.
4. De enkelte medlemsstater bestræber sig på at sikre, at deres statistiske produktionsprocesser er fastsat på en standardiseret måde, og at de styrkes i det omfang, det er muligt, ved kontrolmekanismer.
5. Af hensyn til gennemsigtigheden gør Kommissionen (Eurostat) som led i sin kvalitetsrapportering og overvågning af, om bestemmelserne overholdes, hvor det er hensigtsmæssigt, sin vurdering af kvaliteten af de nationale statistikkers bidrag til europæiske statistikker offentligt tilgængelig.
6. Kommissionen (Eurostat) undersøger, hvordan den kan gøre sine publikationer, navnlig dem, der er tilgængelige på dens websted, mere brugervenlige for privatpersoner og muliggøre let adgang til komplette dataserier og intuitive og sammenlignelige grafer for at give borgerne en større merværdi. Kommissionens (Eurostats) regelmæssige ajourføringer indeholder, hvor det er muligt, og hvis fordelene er større end omkostningerne ved indsamling, oplysninger om hver enkelt medlemsstat og tilvejebringer dataserier fra år til år og måned til måned samt, hvor det er hensigtsmæssigt, langsigtede dataserier.
Artikel 6
Statistisk prioritering
1. Programmet sikrer statistiske initiativer, der understøtter udformningen, gennemførelsen og overvågningen af nuværende EU-politikker, og leverer statistik støtte til vigtige opgaver, som følger af nye politiske initiativer fra Unionen.
2. Kommissionen sikrer i forbindelse med udarbejdelsen af de årlige arbejdsprogrammer, der er omhandlet i artikel 9, en effektiv prioritering og en årlig undersøgelse af og rapportering om de statistiske prioriteter. De årlige arbejdsprogrammer søger dermed at sikre, at europæiske statistikker kan udarbejdes inden for rammerne af de ressourcer, der er til rådighed på nationalt plan og på EU-plan. Prioriteringen bidrager til at mindske omkostningerne og byrderne ved nye statistiske krav ved at reducere de statistiske krav inden for de eksisterende områder af de europæiske statistikker og følges i tæt samarbejde med medlemsstaterne.
3. Kommissionen sikrer udviklingen og gennemførelsen af instrumenter til en årlig revision af prioriteringerne af statistiske aktiviteter for således at bidrage til at reducere omkostninger og byrder for dataleverandører og producenter af statistikker.
4. Når Kommissionen foreslår nye aktioner eller indfører større ændringer til eksisterende statistikker, skal den behørigt begrunde sådanne aktioner eller ændringer og stille oplysninger til rådighed med input fra medlemsstaterne vedrørende indberetningsbyrden og produktionsomkostninger i overensstemmelse med artikel 14, stk. 3, i forordning (EF) nr. 223/2009.
Artikel 7
Finansiering
1. Unionens finansieringsramme for gennemførelsen af dette program for 2013 fastsættes til 57,3 mio. EUR for programperioden 2007-2013.
2. Kommissionen forelægger senest tre måneder efter vedtagelsen af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (»FFR 2014-2020«), et lovgivningsmæssigt forslag for Europa-Parlamentet og Rådet med den finansielle tildeling for 2014-2017.
3. Kommissionen yder EU-støtten i overensstemmelse med finansforordningen.
4. Kommissionen træffer sin afgørelse om de årlige bevillinger i overensstemmelse med budgetmyndighedens beføjelser.
Artikel 8
Administrativ og teknisk bistand
Den finansielle tildeling til programmet kan anvendes til at dække udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, revision og evaluering, som er nødvendige for forvaltningen af programmet og opfyldelsen af dets mål, navnlig til undersøgelser, møder med eksperter, udgifter til godtgørelser til statistiske eksperter, informations- og kommunikationsaktiviteter samt udgifter til it-netværk til databearbejdning og dataudveksling og alle andre udgifter til administrativ eller teknisk bistand, som Kommissionen måtte afholde i forbindelse med forvaltning af programmet. Tildelingen kan endvidere anvendes til at dække udgifter til teknisk bistand til medlemsstater, som på grund af særlige omstændigheder er ude af stand til at udarbejde visse europæiske statistikker eller statistikker af den fornødne kvalitet.
Artikel 9
Årlige arbejdsprogrammer
Til gennemførelse af programmet vedtager Kommissionen årlige arbejdsprogrammer, som skal opfylde kravene i artikel 17 i forordning (EF) nr. 223/2009 og angive deres fastsatte mål og forventede resultater i overensstemmelse med de generelle og specifikke mål, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 4, stk. 1 og 2. De årlige arbejdsprogrammer sendes til Europa-Parlamentet til underretning.
Artikel 10
Støtteformer
Unionens finansielle støtte kan antage form af tilskud eller kontrakter med det offentlige eller enhver anden form for støtte til opfyldelse af de generelle og specifikke mål i artikel 4, stk. 1 og 2.
Artikel 11
Støtteberettigede foranstaltninger
1. Unionens finansielle bidrag har til formål at støtte aktioner til udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker, der er nødvendige med henblik på opfyldelse af de generelle og specifikke mål i artikel 4, stk. 1 og 2. Aktioner, som skaber stor merværdi for Unionen i overensstemmelse med artikel 2, gives prioritet.
2. Finansielle bidrag til støtte for samarbejdsnetværk som omhandlet i artikel 15 i forordning (EF) nr. 223/2009 kan antage form af tilskud til en aktion og kan dække op til 95 % af de støtteberettigede omkostninger.
3. Når det er hensigtsmæssigt, kan der ydes tilskud, dog højst 50 % af de støtteberettigede omkostninger, til driften af de i artikel 12, stk. 3, omhandlede organisationer.
4. Som et bidrag til dækning af de udgifter, som medlemsstaterne afholder for at gennemføre aktioner baseret på dataindsamling, kan der ydes et engangsbeløb pr. datasæt, for hvilket der indberettes komplette resultater til Kommissionen, dog op til en maksimumsgrænse, der fastsættes for hver dataindsamling. Engangsbeløbet fastsættes af Kommissionen under hensyntagen til, hvor kompleks dataindsamlingen er.
Artikel 12
Tilskudsmodtagere
1. I overensstemmelse med artikel 128, stk. 1, andet afsnit, i finansforordningen kan der ydes tilskud til de nationale statistikmyndigheder, som defineret i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 223/2009, uden indkaldelse af forslag.
2. Samarbejdsnetværk kan omfatte de i stk. 1 nævnte modtagere og andre organer uden en indkaldelse af forslag i overensstemmelse med artikel 128, stk. 1, i finansforordningen.
3. Tilskuddene som omhandlet i artikel 11, stk. 3, kan ydes til organisationer, som opfylder begge disse kriterier:
a)
de er nonprofitorganisationer, uafhængige af industrielle, kommercielle og forretningsmæssige interesser og ikke berørt af andre interessekonflikter og har som deres primære mål og aktiviteter at fremme og støtte gennemførelsen af adfærdskodeksen og gennemførelsen af nye metoder til udarbejdelse af europæiske statistikker med det formål at forbedre effektiviteten og kvaliteten på EU-plan, og
b)
de har givet Kommissionen fyldestgørende oplysninger om deres medlemmer, forretningsorden og finansieringskilder.
Artikel 13
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne forordning, bliver beskyttet ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved konsekvent og effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der er effektive, forholdsmæssige og har afskrækkende virkning.
2. Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler i henhold til denne forordning.
Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) foretager, når det er hensigtsmæssigt, efter procedurerne i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (10) kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering i henhold til denne forordning.
Med forbehold af første og andet afsnit skal samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af denne forordning udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet.
Artikel 14
Tredjelandes deltagelse i programmet
Følgende lande vil kunne deltage i programmet:
a)
EØS/EFTA-landene i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde
b)
Schweiz i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i aftalen af 26. oktober 2004 mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om samarbejde om statistik (11), og
c)
lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, lande, der har ansøgt om EU-medlemskab, kandidatlande og tiltrædende lande, og de vestlige Balkanlande, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen, i overensstemmelse med betingelserne i de respektive bilaterale eller multilaterale aftaler med disse lande om de generelle principper for disse landes deltagelse i Unionens programmer.
Artikel 15
Evaluering og revision af programmet
1. Kommissionen forelægger senest den 30. juni 2015 efter høring af ESSC en interimsrapport om gennemførelsen af programmet for Europa-Parlamentet og Rådet.
2. Kommissionen kan senest den 31. december 2016 på grundlag af interimsrapporten, der er omhandlet i stk. 1, og efter høring af ESSC forelægge Europa-Parlamentet og Rådet et forslag om forlængelse af programmet for perioden 2018-2020, under overholdelse af FFR 2014-2020.
3. Inden den 31. december 2018 forelægger Kommissionen efter høring af ESSC og Det Europæiske Rådgivende Statistiske Udvalg en endelig evalueringsrapport om gennemførelsen af programmet for Europa-Parlamentet og Rådet.
Artikel 16
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2013.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 15. januar 2013.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 99/2013,
annettu 15 päivänä tammikuuta 2013,
Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013-2017
(ETA:n ja Sveitsin kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 338 artiklan 1 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Luotettavat empiiriset tiedot ja tilastot ovat ehdottoman välttämättömiä unionin politiikan ja ohjelmien edistymisen mittaamisessa ja niiden tuloksellisuuden arvioimisessa erityisesti Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä, joka esitettiin komission 3 päivänä maaliskuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”.
(2)
Euroopan tilastoista 11 päivänä maaliskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 (2) mukaisesti olisi perustettava monivuotinen Euroopan tilasto-ohjelma, jäljempänä ’monivuotinen ohjelma’, jossa vahvistetaan unionin toimien rahoittamista koskevat puitteet.
(3)
Asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaan monivuotisessa ohjelmassa esitetään Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevat puitteet sekä suunniteltujen toimien pääasialliset alat ja tavoitteet enintään viiden vuoden ajaksi. Siinä olisi vahvistettava prioriteetit unionin toiminnassa tarvittavien tietojen osalta. Tarpeita olisi punnittava suhteessa resursseihin, joita tarvittavien tilastojen toimittaminen edellyttää unionin ja kansallisella tasolla, sekä vastausrasitteeseen ja vastaajalle aiheutuviin kustannuksiin kiinnittäen erityistä huomiota kustannustehokkuuteen.
(4)
Euroopan tilastojen kehittäminen, tuottaminen ja levittäminen olisi toteutettava monivuotisen ohjelman oikeudellisen kehyksen puitteissa Euroopan tilastojärjestelmässä (ESS) unionin tilastoviranomaisen - eli komission (Eurostat) - ja kansallisten tilastolaitosten ja muiden jäsenvaltioiden nimeämien kansallisten, jäljempänä yhdessä ’kansalliset tilastoviranomaiset’, tiiviillä ja koordinoidulla yhteistyöllä (3). Sekä kansallisten tilastolaitosten että komission (Eurostat) ammatillinen riippumattomuus on keskeisen tärkeää luotettavan ja korkealaatuisen tilastotiedon saamiseksi.
(5)
Komission (Eurostat) ja kansallisten tilastolaitosten välinen tiiviimpi yhteistyö on ehdottoman välttämätöntä Euroopan tilastojen laadun parantamiseksi. Tällaisessa tiiviimmässä yhteistyössä olisi keskityttävä erityisesti tilastoalaa ja siihen liittyviä asioita koskevan metodologisen koulutuksen lisäämiseen, ESS:n nykyisten hyvien käytäntöjen kehittämiseen ja levittämiseen sekä jäsenvaltioiden ja komission (Eurostat) väliseen henkilöstövaihtoon.
(6)
Monivuotisen ohjelman täytäntöönpano tarjoaa tilaisuuden yhdenmukaistettujen Euroopan tilastojen tuottamiseen ja edistää niin yhteisten, vertailukelpoisten ja luotettavien tilastotietojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä unionin tasolla.
(7)
Monivuotisessa ohjelmassa kehitetyt, tuotetut ja levitetyt korkealaatuiset tilastot ovat ratkaisevan tärkeitä näyttöön perustuvalle päätöksenteolle. Niiden olisi oltava saatavilla oikea-aikaisesti, niillä olisi myötävaikutettava Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja Eurooppa 2020 -strategiassa esitettyjen unionin politiikkojen ja muiden komission strategisiin painopistealueisiin vuosina 2010-2014 kuuluvien politiikkojen (vahvistettu ja yhdennetty talouden ohjaus ja hallinta, ilmastonmuutos, uudistettu maatalouspolitiikka, kasvu ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, sukupuolten tasa-arvo, kansalaisten Eurooppa ja globalisaatio) täytäntöönpanoon. Niitä olisi edistettävä monivuotisesta ohjelmasta rahoitettavilla toimilla, joissa unioni voi tuoda selvää lisäarvoa ja joilla pyritään varmistamaan, että taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöindikaattoreita käsitellään yhdenvertaisesti.
(8)
Kehitettävien tilastoalueiden määrittelyssä olisi otettava huomioon Euroopan ympäristötilinpidosta 6 päivänä heinäkuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 691/2011 (4) tavoitteet, jotka koskevat uusien ympäristötilinpitomoduulien kehittämistä.
(9)
Lisäksi tilastollisissa tutkimuksissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota julkisen talouden vakauttamisohjelmien vaikutuksiin työntekijöihin ja muihin kansalaisiin. Tilastotietoja olisi kerättävä siten, että niissä näkyy yksittäisissä jäsenvaltioissa tapahtunut kehitys sellaisissa kysymyksissä kuin työttömyys, sosiaalisten tulonsiirtojen määrä ja muutokset, työpaikkojen määrä ja laatu, työvoiman liikkuvuus jäsenvaltioiden sisällä ja unionissa sekä unionin ja kolmansien maiden välillä sekä tähän liittyvät yhteiskunnallis-maantieteelliset muutokset palkkarakenteessa ja koulutustoimissa.
(10)
Viime vuosina ESS:llä on ollut useita haasteita. Ensinnäkin korkealaatuisten kansallisten tilastojen puutteella voi olla haitallisia vaikutuksia jäsenvaltioihin ja unioniin yleensä. Ammatillisesti riippumattomien kansallisten tilastolaitosten tuottamat johdonmukaiset, tarkat ja korkealaatuiset tilastot ovat sen vuoksi ehdottoman tarpeellisia päätöksentekoa varten sekä kansallisella että unionin tasolla ja erityisesti euroalueen valvontamekanismien yhteydessä.
(11)
Toiseksi Euroopan tilastojen tarve on kasvanut jatkuvasti, ja on epätodennäköistä, että kehityksen suunta muuttuu tulevaisuudessa. Talouden globalisaatio on erityinen haaste, joka edellyttää uusien tapojen kehittämistä globaalien arvoketjujen mittaamiseksi kansainvälisesti yhteensovitetulla tavalla, jotta talouskasvusta ja työpaikkojen luomisesta saadaan parempi käsitys.
(12)
Kolmanneksi tarpeet muuttuvat jatkuvasti, ja se edellyttää enemmän synergiaa tilastoalojen välillä.
(13)
Neljänneksi tietojen jaottelu asianmukaisesti voi helpottaa kansalaisiin, myös muita heikommassa asemassa oleviin kansalaisiin, talous- ja rahoituskriisin ja sovellettujen politiikkojen johdosta kohdistuneiden vaikutusten seuraamista.
(14)
Viidenneksi tilastojen luonne on muuttunut. Ne eivät enää ole vain yksi päätöksenteon tiedonlähteistä, vaan ne kuuluvat päätöksentekoprosessin keskiöön. Näyttöön perustuva päätöksenteko edellyttää tilastoja, jotka täyttävät niiden erityistarkoituksiin liittyvät laatuvaatimukset. Myös useampia politiikanaloja tukevien monimuotoisten ja moniulotteisten tilastojen tarve kasvaa. Jotta päätöksentekoa koskeviin vaatimuksiin voidaan vastata asianmukaisesti, tarvittaessa olisi oltava saatavilla sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja.
(15)
Kuudenneksi uusien toimijoiden - mukaan lukien ne, jotka tarjoavat tietoa lähes reaaliajassa - ilmestyminen tietopalvelumarkkinoille tarkoittaa sitä, että ESS:n ensisijainen tavoite tulevaisuudessa on korkea laatu, johon kuuluu ajantasaisuus.
(16)
Seitsemänneksi talousarvioon liittyvät rajoitukset sekä kansallisella että unionin tasolla ja tarve keventää edelleen yrityksille ja kansalaisille aiheutuvaa rasitetta tekevät tilanteesta vielä haastavamman.
(17)
Komission 10 päivänä elokuuta 2009 antamassa tiedonannossa ”EU:n tilastojen uusi tuotantotapa: visio tulevalle vuosikymmenelle” ja ESS:n strategiassa sen täytäntöönpanemiseksi käsitellään kaikkia näitä seitsemää haastetta ja pyrkimällä muokkaamaan ESS:n työskentelytapaa tehokkaammaksi ja joustavammaksi. Kyseisen tiedonannon täytäntöönpano on monivuotisen ohjelman keskeisin osa ESS:n yhteisen strategian puitteissa.
(18)
Jotta tämän asetuksen mukaisten Euroopan tilastojen kehittämisessä, tuottamisessa ja levittämisessä voidaan varmistaa luotettavuus ja laadunhallinta, kansallisten tilastolaitosten ja komission (Eurostat) olisi toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet, jotta yleinen luottamus tilastoja kohtaan säilyy ja jotta voidaan soveltaa tiukemmin voimassa olevia Euroopan tilastoja koskevia käytännesääntöjä ja komission 15 päivänä huhtikuuta 2011 antamaa tiedonantoa ”Eurooppalaisten tilastojen laadunhallinnan tehostaminen” sekä noudattaa niissä esitettyjä periaatteita.
(19)
Euroopan tilastojen tuottamiseen käytettävissä olevien kansallisten ja eurooppalaisten tuottajien rajallisten resurssien ja tilastojen kasvavan tarpeen sovittamiseksi paremmin yhteen valmisteltaessa komission vuotuisia tilastoja koskevia työohjelmia - joissa monivuotinen ohjelma esitetään tarkemmin - olisi tarkasteltava järjestelmällisesti ja perusteellisesti tilastoihin liittyviä prioriteetteja, jotta vähemmän tärkeitä vaatimuksia voidaan poistaa ja olemassa olevia prosesseja yksinkertaistaa parantaen kuitenkin samalla virallisten tilastojen luotettavuutta ja säilyttäen niiden korkeat laatustandardit. Myös vastaajille aiheutuva rasite olisi otettava huomioon, olivatpa vastaajat yrityksiä, keskus-, alue- tai paikallishallinnon yksiköitä, kotitalouksia tai yksityishenkilöitä. Prosessi olisi toteutettava tiiviissä yhteistyössä Euroopan tilastojen käyttäjien ja tuottajien kanssa.
(20)
Tältä osin taloudellinen taakka olisi jaettava kohtuullisesti unionin ja jäsenvaltioiden kesken. Tällä asetuksella kohdennettujen määrärahojen lisäksi kansallisten tilastoviranomaisten olisi tämän vuoksi saatava kansallisella tasolla käyttöönsä asianmukaiset määrärahat, jotta ne voivat toteuttaa yksittäiset tilastotoimet monivuotisen ohjelman täytäntöönpanemiseksi.
(21)
Koska vaatimusten noudattaminen muodostaa rasitteen etenkin pienemmille jäsenvaltioille, komission (Eurostat) olisi noudattamisen ja korkealaatuisten tietojen tuottamisen varmistamiseksi voitava tarjota jäsenvaltioille teknistä tukea ja asiantuntemusta tutkimukseen liittyvien ja merkittävien metodologisten ongelmien ratkaisemiseksi.
(22)
Monivuotisen ohjelman määrärahat olisi myös jaettava siten, että katetaan kulut, jotka aiheutuvat korkealaatuisten Euroopan tilastojen tuottamisprosessin ja siinä tarvittavien valmiuksien parantamisesta sekä jäsenvaltioiden tilastotieteilijöiden koulutustarpeista.
(23)
Unionin rahoituksella olisi tuettava tässä asetuksessa vahvistettuja Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevia toimia. Unionin rahoitusta olisi myönnettävä avustuksina, julkisia hankintoja koskevina sopimuksina tai muuna tukena, joka on tarpeen monivuotisen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Tässä yhteydessä kertakorvausten käytön olisi oltava pääasiallinen tapa yksinkertaistaa avustusten hallinnointia.
(24)
Asetuksen (EY) N:o 223/2009 15 artiklan mukaisesti yhteistyöverkostojen tukemiseksi olisi luotava soveltuva rahoitusrakenne.
(25)
Olisi säädettävä Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton maiden, jäljempänä ’EFTAn ETA-maat’, ja Sveitsin mahdollisuudesta osallistua monivuotiseen ohjelmaan. Lisäksi olisi säädettävä siitä, että monivuotiseen ohjelmaan voivat osallistua myös muut maat, etenkin unionin naapurimaat, unionin jäsenyyttä hakeneet maat sekä ehdokasmaat ja unioniin liittymässä olevat maat.
(26)
Monivuotisen ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä olisi tarvittaessa edistettävä yhteistyötä ohjelmaan osallistumattomien kolmansien maiden kanssa ottaen huomioon mahdolliset asiaan liittyvät tai kaavaillut sopimukset näiden maiden ja unionin välillä.
(27)
Jotta komission hyväksymiä monivuotisen ohjelman täytäntöönpanoon liittyviä vuotuisia työohjelmia voidaan pitää unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (5), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 84 artiklan 3 kohdan mukaisina rahoituspäätöksinä, niissä on vahvistettava saavutettavat tavoitteet, odotetut tulokset, toteuttamistapa ja kokonaismäärä. Työohjelmiin on lisäksi sisällyttävä kuvaus rahoitettavista toimista, maininta kullekin toimelle osoitetusta määrästä ja ohjeellinen toteuttamisaikataulu. On toivottavaa, että työohjelmissa myös esitetään tavoitteiden merkitys käyttäjien tarpeiden kannalta ja hankesuunnitelma. Avustusten osalta niissä olisi mainittava prioriteetit, keskeiset arviointiperusteet ja yhteisrahoituksen enimmäisosuus. Vuotuisten työohjelmien olisi myös sisällettävä soveltuvat indikaattorit tulosten seurantaa varten.
(28)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on monivuotisen Euroopan tilasto-ohjelman perustaminen, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.
(29)
Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti on suoritettu ennakkoarviointi sen varmistamiseksi, että monivuotisessa ohjelmassa keskitytään saavuttamaan sen tavoitteet vaikuttavasti ja tehokkaasti ja että ohjelmaan sisällytetään talousarvioon liittyvät rajoitukset jo sen suunnitteluvaiheessa. Ohjelman perusteella toteutettujen toimenpiteiden merkitystä ja vaikutuksia olisi seurattava ja arvioitava säännöllisin väliajoin, myös käyttämällä riippumattomia ulkopuolisia arvioijia. Ohjelman arvioimiseksi on määritelty mitattavia tavoitteita ja kehitetty indikaattoreita.
(30)
Tässä asetuksessa vahvistetaan vuodeksi 2013 monivuotisen ohjelman määrärahat, joita budjettivallan käyttäjä pitää ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6) 37 kohdan mukaisesti.
(31)
Tällä asetuksella osoitetun rahoituksen lisäksi monivuotisen ohjelman täytäntöönpanemiseksi toteutettavien yksittäisten tilastotoimien, mukaan lukien kansallisten tilastoviranomaisten ja komission (Eurostat) välisillä sopimuksilla toteutettavat toimet, olisi saatava mahdollisuuksien mukaan riittävää rahoitusta kansallisella tasolla.
(32)
Tätä asetusta koskeva vaikutustenarviointi, jolla osoitetaan kustannussäästöt unionille ja jäsenvaltioille, on perusta monivuotisen ohjelman rahoituksen vahvistamiselle. Kustannussäästöt syntyvät erityisesti Euroopan tilastojen uusista tuotantotavoista, jotka ovat tieto- ja viestintäteknologian kehityksen tulosta.
(33)
Unionin taloudelliset edut olisi suojattava oikeasuhteisin toimenpitein koko menosyklin ajan. Näihin toimenpiteisiin sisältyvät säännönvastaisuuksien torjunta, havaitseminen ja tutkiminen, menetettyjen, virheellisesti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarpeen mukaan seuraamukset.
(34)
Jotta voidaan varmistaa toimintojen jatkuvuus ESS:ssä koko kalenterivuodeksi 2013 sekä oikeusvarmuuden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, ja sitä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2013. Tämän asetuksen soveltamispäivän olisi erityisesti oltava perusteena sopimussuhteiselle henkilöstölle suoritettaville maksuille sekä kaikille monivuotiseen suunnitelmaan kuuluville toiminnoille.
(35)
Asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti monivuotisen ohjelman luonnos on toimitettu ennakkotarkastelua varten Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevälle komitealle, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 234/2008/EY (7) perustetulle eurooppalaiselle tilastoja käsittelevälle neuvoa-antavalle komitealle ja neuvoston päätöksellä 2006/856/EY (8) perustetulle raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitealle,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Euroopan tilasto-ohjelman perustaminen
Perustetaan Euroopan tilasto-ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, kaudeksi 2013-2017.
2 artikla
Lisäarvo
Ohjelman lisäarvo muodostuu sen varmistamisesta, että Euroopan tilastoissa keskitytään juuri niihin tietoihin, joita unionin politiikkojen suunnittelussa, täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa tarvitaan. Lisäksi ohjelmalla tehostetaan resurssien käyttöä tukemalla toimia, joiden avulla edistetään yhdenmukaistettujen, vertailukelpoisten, luotettavien, käyttäjäystävällisten ja saatavilla olevien tilastotietojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä yhdenmukaisten standardien ja Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean hyväksymissä Euroopan tilastoja koskevissa käytännesäännöissä, jäljempänä ’käytännesäännöt’, vahvistettujen yhteisten periaatteiden pohjalta, joita ovat erityisesti laatukriteerit relevanssi, tarkkuus ja luotettavuus, oikea-aikaisuus ja täsmällisyys, saatavuus ja selkeys sekä johdonmukaisuus ja vertailukelpoisuus.
3 artikla
Soveltamisala
1. Tällä asetuksella vahvistetaan Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevat ohjelmapuitteet, suunniteltujen toimien pääasialliset alat ja tavoitteet kaudeksi 2013-2017 asetuksen (EY) N:o 223/2009 13 ja 14 artiklan mukaisesti.
2. Ohjelma ei kata toimenpiteitä, jotka kuuluvat Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1297/2008/EY (9) perustettuun Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelmaan, jäljempänä ’MEETS-ohjelma’, kyseisen ohjelman päättymiseen eli 31 päivään joulukuuta 2013 asti, mutta se sisältää yritys- ja kauppatilastoihin liittyviä tavoitteita, jotka on tarkoitus toteuttaa vuosina 2014-2017.
4 artikla
Tavoitteet
1. Ohjelman yleistavoite on, että Euroopan tilastojärjestelmä on jatkossakin korkealaatuisten Eurooppaa koskevien tilastojen johtava tuottaja.
2. Vastausrasite ja kansallisella ja unionin tasolla käytettävissä olevat resurssit huomioon ottaen ohjelman täytäntöönpanemiseksi toteutettavissa tilastotoimissa pyritään seuraaviin erityistavoitteisiin:
- Tavoite 1: Tuotetaan oikea-aikaisesti, kustannustehokkaasti ja ilman tarpeetonta päällekkäistä työtä unionin politiikkojen kehittämisen, seurannan ja arvioinnin tueksi prioriteetteja ilmentäviä tilastotietoja ja säilytetään tasapaino talouden, sosiaalisten ja ympäristöalojen välillä sekä palvellaan Euroopan tilastojen erilaisten käyttäjäryhmien, kuten muiden päättäjien, tutkijoiden, yrityksien ja unionin kansalaisten yleensä, tarpeita;
- Tavoite 2: Pannaan täytäntöön Euroopan tilastojen uudet tuotantotavat, joilla pyritään lisäämään tehokkuutta ja parantamaan laatua;
- Tavoite 3: Vahvistetaan kumppanuutta Euroopan tilastojärjestelmässä ja sen ulkopuolella sen tuottavuuden lisäämiseksi ja johtavan aseman takaamiseksi maailmanlaajuisesti virallisten tilastojen tuottajana; ja
- Tavoite 4: Varmistetaan ohjelman koko keston ajan jatkuva tilastojen toimittaminen sillä edellytyksellä, että tämä ei vaikuta Euroopan tilastojärjestelmän prioriteettien asettamiseen.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut yleis- ja erityistavoitteet ja ohjelman täytäntöönpanon seurantaan liittyvät indikaattorit esitetään tarkemmin liitteessä. Asetuksen (EY) N:o 223/2009 13 ja 14 artiklan mukaisesti ohjelmassa laaditaan yksityiskohtaiset vuotuiset suunnitelmat, joissa priorisointimekanismi on tärkeä osa prosessia. Ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi tehdään tiivistä ja koordinoitua yhteistyötä Euroopan tilastojärjestelmässä. Ohjelmalla kehitetään asianmukaisia välineitä, joilla parannetaan Euroopan tilastojärjestelmän laatua, lisätään sen joustavuutta ja parannetaan sen valmiuksia vastata oikea-aikaisesti käyttäjien tarpeisiin. Sen on myös toimittava edelläkävijänä kehitettäessä luotettavia indikaattoreita, joilla voidaan vastata 2000-luvun haasteisiin ja mitata esimerkiksi ympäristön kestävyyttä, elämänlaatua ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja tilastoida kolmannen sektorin ja yhteisötalouden taloudellista toimintaa.
5 artikla
Tilastojen hallinnointi, riippumattomuus, avoimuus ja laatu
1. Euroopan tilastoja tuotetaan ammatillisesti riippumattomasti ja avoimesti.
2. Ohjelma pannaan täytäntöön käytännesääntöjen periaatteiden mukaisesti, ja tavoitteena on tuottaa ja levittää korkealaatuisia, yhdenmukaistettuja ja vertailukelpoisia Euroopan tilastoja asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan mukaisesti ja varmistaa Euroopan tilastojärjestelmän moitteeton toiminta kokonaisuudessaan. Kansallisten tilastolaitosten ja unionin tilastoviranomaisten (komissio (Eurostat)) on varmistettava ammatillisen riippumattomuutensa avulla, että Euroopan tilastot ovat käytännesääntöjen mukaisia.
3. Jäsenvaltioiden nimeämien kansallisten tilastolaitosten ja muiden kansallisten viranomaisten, jäljempänä yhdessä ’kansalliset tilastoviranomaiset’, ja komission (Eurostat), jotka vastaavat Euroopan tilastojen kehittämisestä, tuottamisesta ja levittämisestä, on
-
pyrittävä vahvistamaan sellaista institutionaalista ja organisatorista ympäristöä, joka edistää Euroopan tilastoja tuottavien ja levittävien kansallisten tilastoviranomaisten ja komission (Eurostat) yhteensovittamista, tehokkuutta ja uskottavuutta;
-
painotettava asetuksen (EY) N:o 223/2009 2 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja tilastoperiaatteita ja käyttäjien tarpeita;
-
palveltava unionin institutionaalisten käyttäjien tarpeita asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti ja pyrittävä kehittämään tilastoja, jotka hyödyttävät Euroopan tilastojen erilaisia käyttäjäryhmiä, kuten muita päättäjiä, tutkijoita, yrityksiä ja unionin kansalaisia yleensä; ja
-
tehtävä yhteistyötä kansainvälisten tilastoelinten kanssa kansainvälisten käsitteiden, luokittelujen, menetelmien ja muiden standardien käytön edistämiseksi, jotta voidaan erityisesti lisätä yhdenmukaisuutta ja parantaa vertailukelpoisuutta maailmanlaajuisesti.
4. Kunkin jäsenvaltion on pyrittävä varmistamaan, että sen tilastotuotantoprosessit toteutetaan standardoidusti ja että niitä tehostetaan mahdollisimman pitkälle tarkastusmekanismeilla.
5. Avoimuuden lisäämiseksi komissio (Eurostat) julkaisee tarvittaessa arvionsa Euroopan tilastoja varten toimitettujen kansallisten tietojen laadusta osana laatuselvitystä ja vaatimusten noudattamisen seurantaa.
6. Komissio (Eurostat) tutkii, miten se voi tehdä julkaisuistaan ja etenkin verkkosivuillaan saatavilla olevista julkaisuistaan käyttäjäystävällisempiä muiden kuin asiantuntijoiden kannalta, ja se asettaa valmiit tietosarjat helposti saataville ja sisällyttää niihin intuitiivisia vertailukaavioita tarjotakseen kansalaisille enemmän lisäarvoa. Komission (Eurostat) säännöllisissä päivityksissä annetaan mahdollisuuksien mukaan tietoja kustakin jäsenvaltiosta sekä tarjotaan vuosittaisia, kuukausittaisia ja pitkän aikavälin tietosarjoja tarvittaessa ja kun hyödyt ovat suuremmat kuin tiedonkeruukustannukset.
6 artikla
Tilastollinen priorisointi
1. Ohjelmalla varmistetaan tilastoalan aloitteet, joilla tuetaan nykyisten unionin politiikkojen kehittämistä, täytäntöönpanoa ja seurantaa, sekä tarjotaan tilastollista tukea huomattaville vaatimuksille, joita unionin uusista toimintapoliittisista aloitteista aiheutuu.
2. Komissio varmistaa 9 artiklassa tarkoitettuja vuotuisia työohjelmia valmistellessaan tehokkaan priorisoinnin ja tilastoihin liittyvien prioriteettien vuosittaisen uudelleentarkastelun sekä niitä koskevan raportoinnin. Vuotuisten työohjelmien avulla pyritään näin varmistamaan, että Euroopan tilastoja voidaan tuottaa kansallisella ja unionin tasolla saatavilla olevien resurssien puitteissa. Priorisoinnilla vähennetään uusista tilastovaatimuksista aiheutuvia kustannuksia ja rasitetta vähentämällä tilastovaatimuksia nykyisillä Euroopan tilastoaloilla, ja se toteutetaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.
3. Komissio varmistaa tilastotoimien prioriteettien vuosittaiseen uudelleentarkasteluun tarkoitettujen välineiden kehittämisen ja täytäntöönpanon, jotta voidaan vähentää tietojen toimittajille ja tilastojen tuottajille aiheutuvia kustannuksia ja rasitetta.
4. Uusia toimia esittäessään tai tehdessään huomattavia muutoksia nykyisiin tilastoihin komissio perustelee nämä toimet tai muutokset asianmukaisesti ja antaa myös jäsenvaltioilta saatujen tietojen pohjalta tietoa vastausrasitteesta ja tuotantokustannuksista asetuksen (EY) N:o 223/2009 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
7 artikla
Rahoitus
1. Unionin osuudeksi ohjelman täytäntöönpanon rahoituspuitteista ohjelmakauteen 2007-2013 kuuluvana vuonna 2013 vahvistetaan 57,3 miljoonaa euroa.
2. Komissiota kehotetaan antamaan viimeistään kolmen kuukauden kuluttua vuosia 2014-2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymisestä Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotus, jossa esitetään määrärahat kaudelle 2014-2017.
3. Komissio panee unionin rahoitustuen täytäntöön varainhoitoasetuksen mukaisesti.
4. Komissio tekee päätöksen vuotuisista määrärahoista budjettivallan käyttäjän oikeuksia kunnioittaen.
8 artikla
Hallinnollinen ja tekninen apu
Ohjelmaa varten osoitettavilla määrärahoilla voidaan kattaa kuluja, jotka liittyvät ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämiin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin, kuten tutkimuksiin, asiantuntijoiden kokouksiin, tilastoalan asiantuntijoiden kulujen korvaamiseen ja tiedotus- ja viestintätoimintaan, sekä kuluja, jotka liittyvät tietojen käsittelyyn ja vaihtoon keskittyviin tietoteknisiin verkkoihin, ja muita mahdollisia teknisen ja hallinnollisen avun kuluja, joita komissiolle aiheutuu ohjelman hallinnoinnista. Määrärahoilla voidaan kattaa myös niille jäsenvaltioille tarjottava tekninen apu ja asiantuntemus, jotka eivät erityisistä olosuhteista johtuen pysty tuottamaan tiettyjä Euroopan tilastoja tai vaaditun laadun mukaisia tilastoja.
9 artikla
Vuotuiset työohjelmat
Komissio hyväksyy ohjelman täytäntöönpanemiseksi vuotuiset työohjelmat, jotka ovat asetuksen (EY) N:o 223/2009 17 artiklan vaatimusten mukaisia ja joissa vahvistetaan niillä toteutettavat tavoitteet ja niiden odotetut tulokset, tämän asetuksen 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja yleis- ja erityistavoitteita noudattaen. Kukin vuotuinen työohjelma annetaan Euroopan parlamentille tiedoksi.
10 artikla
Tukimuodot
Unionin rahoitusosuus voidaan myöntää avustuksina, julkisia hankintoja koskevina sopimuksina tai muuna tukena, joka on tarpeen 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen yleis- ja erityistavoitteiden saavuttamiseksi.
11 artikla
Tukikelpoiset toimet
1. Unionin rahoitusosuudella tuetaan 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen yleis- ja erityistavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevia toimia. Ensisijaisesti tuetaan toimia, joista unioni saa huomattavaa 2 artiklassa tarkoitettua lisäarvoa.
2. Asetuksen (EY) N:o 223/2009 15 artiklassa tarkoitettua yhteistyöverkostojen rahoitusta voidaan myöntää avustuksina tiettyyn toimeen, ja se voi kattaa 95 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.
3. Tarvittaessa toiminta-avustuksia voidaan myöntää 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen järjestöjen toimintaan, jolloin ne voivat kattaa enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.
4. Jäsenvaltioille voidaan korvata tiedonkeruuseen perustuvien toimien suorittamisesta aiheutuvia kuluja silloin, kun täydelliset tulokset on toimitettava komissiolle; korvaus maksetaan kertasuorituksena tietokokonaisuutta kohti, ja kertasuorituksen enimmäismäärä määritellään kullekin tiedonkeruulle erikseen. Komissio määrittelee kertakorvausten enimmäismäärät ottaen huomioon tiedonkeruun vaikeusasteen.
12 artikla
Edunsaajat, jotka voivat hakea avustuksia
1. Varainhoitoasetuksen 128 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti asetuksen (EY) N:o 223/2009 5 artiklan 2 kohdassa määritetyille kansallisille tilastoviranomaisille voidaan myöntää avustuksia ilman ehdotuspyyntöä.
2. Yhteistyöverkostot voivat käsittää 1 kohdassa tarkoitettuja edunsaajia ja muita elimiä ilman ehdotuspyyntöä varainhoitoasetuksen 128 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
3. Edellä 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja toiminta-avustuksia voidaan myöntää järjestöille, jotka täyttävät molemmat seuraavat kriteerit:
a)
Ne ovat voittoa tavoittelemattomia sekä teollisuudesta, kaupasta ja elinkeinoelämästä riippumattomia eikä niillä ole muita eturistiriitoja, ja niiden päätavoitteet ja toimet liittyvät käytännesääntöjen täytäntöönpanon edistämiseen ja tukemiseen sekä tehokkuuden lisäämiseen ja laadun parantamiseen unionin tasolla tähtäävien Euroopan tilastojen uusien tuotantotapojen täytäntöönpanemiseen.
b)
Ne ovat toimittaneet komissiolle tyydyttävän selvityksen jäsenistään, sisäisistä säännöistään ja rahoituslähteistään.
13 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, jatkuvilla ja tehokkailla tarkastuksilla ja, jos säännönvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia.
2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on oikeus tehdä kaikkien tämän asetuksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia.
Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, tekee tarvittaessa komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (10) säädettyjen menettelyjen mukaisesti niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko tämän asetuksen nojalla rahoitettuun avustussopimukseen tai -päätökseen taikka sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuvissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista.
14 artikla
Kolmansien maiden osallistuminen ohjelmaan
Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat:
a)
EFTAn ETA-maat Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti;
b)
Sveitsi yhteistyöstä tilastoalalla 26 päivänä lokakuuta 2004 tehdyssä Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa (11) määrättyjen ehtojen mukaisesti; ja
c)
maat, joihin sovelletaan Euroopan unionin naapuruuspolitiikkaa, unionin jäsenyyttä hakeneet maat, ehdokasmaat ja unioniin liittymässä olevat maat sekä vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat Länsi-Balkanin maat niiden ehtojen mukaisesti, jotka on vahvistettu näiden maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevista yleisperiaatteista tehdyissä kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa.
15 artikla
Ohjelman arviointi ja uudelleentarkastelu
1. Kuultuaan Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa komissio esittää ohjelman täytäntöönpanon edistymisestä välikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2015.
2. Komissio voi 1 kohdassa tarkoitetun ohjelman edistymistä koskevan välikertomuksen perusteella ja Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa kuultuaan esittää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016 Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen ohjelman jatkamisesta vuosina 2018-2020 noudattaen kuitenkin monivuotista rahoituskehystä vuosille 2014-2020.
3. Kuultuaan Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa ja eurooppalaista tilastoja käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa komissio esittää ohjelman täytäntöönpanosta lopullisen arviointikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018.
16 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2013.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 15 päivänä tammikuuta 2013.