KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 845/2012
af 18. september 2012
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) ("grundforordningen"), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 21. december 2011 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) ("indledningsmeddelelsen") om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("det pågældende land" eller "Kina").
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 7. november 2011 af Eurofer ("klageren"), der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 70 %, af den samlede produktion i Unionen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der var tale om dumping af den nævnte vare, og at dette forvoldte væsentlig skade, hvilket blev betragtet som en tilstrækkelig begrundelse for indledning af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af proceduren. Kommissionen underrettede også producenter i Canada og Den Sydafrikanske Republik ("Sydafrika"), da det i indledningsmeddelelsen blev påtænkt at anvende disse lande som referencelande. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en høring inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter, EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i så tilfælde at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen at fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden 1. oktober 2010 til 30. september 2011.
(5)
Hvad angår EU-producenterne, meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af seks virksomheder, om hvem Kommissionen vidste, at de producerede samme vare, som blev udvalgt ud fra deres salgs- og produktionsmængde, størrelse og geografiske placering i Unionen. EU-producenterne i stikprøven tegnede sig for 46 % af EU-produktionen og 38 % af EU-salget. Interesserede parter blev i indledningsmeddelelsen også opfordret til at fremsætte bemærkninger til den midlertidige stikprøve. En af EU-producenterne meddelte, at virksomheden ikke ønskede at indgå i stikprøven og blev derfor erstattet i stikprøven af den næststørste producent.
(6)
I alt 26 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra de eksporterende producenter udtog Kommissionen indledningsvis en stikprøve bestående af de tre eksporterende producenter med den største eksportmængde til Unionen. En af de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, havde ikke fremlagt nøjagtige eksportdata og blev derfor udelukket fra stikprøven. To andre eksporterende producenter, der derefter blev udtaget til stikprøven, ophørte med at samarbejde. Kommissionen besluttede sig endelig for at begrænse stikprøven til de to eksporterende producenter, der oprindeligt var blevet udtaget til at udgøre en del af stikprøven og havde de største eksportmængder til Unionen. Deres eksportmængder tegnede sig for mere end 30 % af den samlede eksport fra alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina.
(7)
For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske eksporterende producenter, som den vidste var berørt, til de kinesiske myndigheder og til alle andre kinesiske eksporterende producenter, der havde givet sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Tre kinesiske eksporterende producenter, hvoraf én indgik i stikprøven, anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det af undersøgelsen fremgik, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. En af disse eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, trak efterfølgende sin anmodning tilbage. Den anden eksporterende producent i stikprøven anmodede udelukkende om individuel behandling.
(8)
Fire ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grund af det begrænsede antal samarbejdsvillige importører blev det derfor konkluderet, at stikprøveudtagning ikke længere var nødvendig.
(9)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to eksporterende producenter i Kina, som indgik i stikprøven, 14 andre eksporterende producenter i Kina, der anmodede om spørgeskemaer, fire producenter i Canada, tre producenter i Sydafrika, fem producenter i Republikken Korea ("Sydkorea"), fem producenter i Den Føderative Republik Brasilien ("Brasilien") - disse lande var kandidater til at blive valgt som referencelande - de seks EU-producenter i stikprøven, de fire samarbejdsvillige EU-importører og til de kendte brugere.
(10)
Der blev modtaget besvarelser fra ni eksporterende producenter og forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina, en producent i Canada og en producent i et andet muligt referenceland, nemlig Sydkorea. Desuden besvarede de seks EU-producenter i stikprøven, to ikke forretningsmæssigt forbundne importører og ti brugere spørgeskemaet.
(11)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
ArcelorMittal Belgium, Belgien og den forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomhed ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxembourg
-
ArcelorMittal Poland, Polen
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Tyskland
-
voestalpine Stahl GmbH og voestalpine Stahl Service Center GmbH, Østrig
-
Tata Steel Maubeuge SA (der tidligere var kendt som Myriad SA), Frankrig
-
Tata Steel UK Ltd, Det Forenede Kongerige
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd and Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd og den forretningsmæssigt forbundne virksomhed Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
-
Union Steel China og den forretningsmæssigt forbundne virksomhed Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
c)
EU-importører
-
ThyssenKrupp Mannex, Tyskland
d)
Brugere i EU
-
Steelpartners NV (som er en del af Joris IDE group), Belgien.
3. Undersøgelsesperiode
(12)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2010 til den 30. september 2011 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser, som var relevante for vurderingen af skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden ("den betragtede periode").
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(13)
Den pågældende vare er visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, dvs. fladvalsede produkter af ulegeret og legeret stål (ikke rustfrit stål), der er malet, lakeret eller overtrukket med plast på mindst én side, eksklusive såkaldte "sandwichpaneler" af den art, der anvendes til bygninger og består af to ydre metalplader med en stabiliserende kerne af isoleringsmateriale mellem dem, og undtagen varer med afsluttende overfladebehandling med zinkstøv (en zinkholdig maling med et indhold af zink på 70 vægtprocent eller derover) med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 og ex 7226 99 70 ("den pågældende vare").
(14)
Stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, anvendes primært i byggesektoren, også til videre forarbejdning af forskellige produkter, der anvendes i byggeriet (sandwichpaneler, tagbeklædning, vægbeklædning mv.). Andre anvendelsesområder omfatter husholdningsapparater (hvidevarer og brunvarer) eller udstyr til byggesektoren (døre, radiatorer, belysning osv.).
2. Samme vare
(15)
Undersøgelsen viste, at stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, som fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, som importeres til Unionen fra Kina, samt stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, der fremstilles og sælges i referencelandet Canada, har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(16)
En række interesserede parter påstod, at varerne fra Kina ikke kunne sammenlignes med de varer, der sælges af EU-erhvervsgrenen, fordi førstnævnte sælges på et anderledes marked og i et andet prissegment og til andre anvendelsesformål som f.eks. udendørs byggeri, hvorimod den overvejende del af EU-erhvervsgrenens varer er varer af høj kvalitet, der udelukkende anvendes i nichen for husholdningsapparater.
(17)
Undersøgelsen viste, at selv om EU-producenterne ganske rigtigt solgte en del af deres produktion til markedssegmenter som husholdningsapparater, blev de samme varer også solgt til industrien for byggematerialer, som angiveligt er det vigtigste markedssegment for den kinesiske eksport. Desuden blev det konstateret, at prisniveauet for disse sektorer i vidt omfang var sammenligneligt for samme varetype, der solgtes til forskellige brugere.
(18)
Det skal bemærkes, at da den pågældende vare i vidt omfang er standardiseret, har den i vidt omfang de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber som den samme vare uanset de endelige anvendelsesformål. Påstanden afvises derfor foreløbig.
3. Anmodninger om udelukkelse af varer
(19)
Der blev modtaget adskillige anmodninger om udelukkelse af visse varetyper fra brugere, kinesiske eksportører og EU-producenter. De varetyper, der iflg. anmodningerne skulle udelukkes, var f.eks. stål belagt med krom eller tin, stålplader malet med uorganisk zinksilikatmaling eller med andre materialer end organiske materialer.
(20)
Der er dog endnu ikke truffet konklusioner herom, da nogle af disse anmodninger ikke er tilstrækkeligt dokumenterede til at træffe en velbegrundet afgørelse. Det blev derfor besluttet at foretage en yderligere undersøgelse af disse påstande.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(21)
I medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import med oprindelse i Kina beregnes i overensstemmelse med stk. 1-6 i nævnte artikel for producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
-
Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.
-
Virksomhederne skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål.
-
Der må ikke være nogen væsentlige fordrejninger, som er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.
-
Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.
(22)
Tre eksporterende producenter fra Kina anmodede, jf. betragtning 8, om markedsøkonomisk behandling og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular; en af de eksporterende producenter trak efterfølgende sin anmodning tilbage.
(23)
Hvad angår de resterende to samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, som havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, blev det som følge af en dom afsagt af Domstolen den 2. februar 2012 (3) besluttet at undersøge anmodningerne fra både den eksporterende producent, der indgik i stikprøven (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder), og den eksporterende producent, der ikke indgik i stikprøven (Union Steel China og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomhed). Kommissionen indhentede alle oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder.
(24)
Det blev konkluderet, at ingen af de to samarbejdsvillige grupper af eksporterende producenter i Kina opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, idet omkostningerne til det vigtigste råmateriale, varmvalsede coils af stål, er væsentligt fordrejede som følge af statslig indgriben på stålmarkedet i Kina og ikke afspejler markedsværdierne, som foreskrevet i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), første led.
(25)
Den kinesiske stats indgriben i stålsektoren er dokumenteret ved, at hovedparten af de største stålproducenter i Kina er statsejede, og den installerede kapacitet og produktion påvirkes af forskellige femårsindustriplaner, navnlig den nuværende 12. femårsplan (2011-2015) for jern- og stålsektoren.
(26)
Staten udøver desuden væsentlig kontrol over råvaremarkedet. Koks (som sammen med jernmalm er de vigtigste råvarer til produktion af stål) er underlagt mængderestriktioner for eksport og en eksportafgift på 40 %. Det kan således konkluderes, at det kinesiske stålmarked er fordrejet på grund af væsentlig statslig indgriben.
(27)
Denne fordrejning afspejles i den pris, som de undersøgte virksomheder skulle betale for varmvalsede coils af stål i UP. Det konstateredes, at disse priser var betydeligt lavere end de internationale priser. Det kan derfor konkluderes, at produktionen af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, har fordel af unormale priser på varmvalsede coils af stål som følge af statslig indgriben, hvilket fordrejer priserne på stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i Kina. Denne fordrejning udgør en væsentlig omkostningsfordel for de kinesiske eksporterende producenter, da omkostningerne til den vigtigste råvare, varmvalsede coils af stål, udgør ca. 80 % af produktionsomkostningerne. Det konkluderes derfor, at kriterium 1 ikke er opfyldt.
(28)
Udover den generelle situation, som er beskrevet ovenfor, opfyldte en eksporterende producent heller ikke kriterium 2 som følge af væsentlige mangler i regnskaberne hos tre af producentens forretningsmæssigt forbundne virksomheder i samme gruppe.
(29)
Kommissionen underrettede officielt de pågældende virksomheder i Kina, de kinesiske myndigheder og klageren om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik endvidere lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(30)
Der blev modtaget skriftlige bemærkninger fra klageren, en kinesisk eksporterende producent og de kinesiske myndigheder. Klageren var enig i resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. Den kinesiske eksporterende producent satte hovedsagelig spørgsmålstegn ved, om de priser, som de undersøgte virksomheder skulle betale for varmvalsede coils af stål, var væsentligt lavere end de internationale priser, men fremlagde ingen oplysninger til støtte for påstanden. Oplysninger fra Eurostat, som bekræftes af andre tilgængelige statistikker (4), viser imidlertid klart, at disse priser var betydeligt lavere end internationale priser, når man sammenligner med priser i Europa, Nordamerika, Sydamerika og Japan, og påstanden afvises derfor.
(31)
De kinesiske myndigheder påstod, at tilstedeværelsen af en eventuel fordrejning i hele sektoren af prisen for råvaren, varmvalsede coils af stål, ikke automatisk udelukkede overholdelse af kriterium 1, som foreskriver en afgørelse på virksomhedsniveau. Som det fremgår af betragtning 27, afspejles fordrejningen i prisen på den vigtigste råvare i den pris, som de undersøgte virksomheder betaler. For det første blev denne kendsgerning ikke anfægtet af parterne, og for det andet blev undersøgelsen i forbindelse med markedsøkonomisk behandling foretaget på virksomhedsniveau, og konklusionerne er ikke begrænset til generelle horisontale anliggender. Påstanden blev derfor afvist.
(32)
De kinesiske myndigheder påstod derudover, at femårsplanerne er ikke bindende retningslinjer uden retskraft i Kina. Uanset disse planers egentlige retlige status, kan det, jf. betragtning 25, ikke benægtes, at de kinesiske myndigheders indgriben gennem disse planer har en væsentlig indvirkning på den installerede stålkapacitet og stålproduktion. Påstanden blev derfor afvist.
(33)
Det blev også påstået, at Kommissionens behandling af anmodningerne om markedsøkonomisk behandling ikke var i overensstemmelse med domstolens dom af 2. februar 2012 (5) ("Brosmann-dommen") og af 19. juli 2012 (6) ("Zhejiang Xinan Chemical-dommen"). Hvad angår denne påstand, skal det bemærkes, at proceduren blev gennemført i overensstemmelse med Brosmann-dommen, således som de kinesiske myndigheder også selv anerkendte det i deres bemærkninger. Zhejiang-dommen behandlede desuden statens indgriben i virksomhedernes beslutninger. Den vigtigste begrundelse for ikke at indrømme markedsøkonomisk behandling i denne sag var dog, at prisen for den vigtigste råvare ikke afspejler markedsværdierne. Påstanden blev derfor foreløbig afvist.
(34)
Det blev desuden påstået, at da den sideløbende antisubsidieundersøgelse vedrørende den pågældende vare også behandlede spørgsmålet om fordrejninger af råvarer, bør Kommissionen tage hensyn til oplysninger indhentet om dette spørgsmål i nævnte sideløbende undersøgelse. Det skal i forbindelse med denne påstand bemærkes, at det i den nuværende antidumpingprocedure i forbindelse med undersøgelsen angående markedsøkonomisk behandling blev undersøgt, om omkostningerne til den vigtigste råvare afspejler markedsværdierne. Konklusionen om, at produktionen af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i Kina har fordel af unormal prisfastsætning på varmvalsede coils af stål, jf. betragtning 27, er derfor ganske begrundet i den henseende og foregriber på ingen måde de eventuelle konklusioner i antisubsidieundersøgelsen eller omvendt. De konklusioner, der måtte træffes i antisubsidieundersøgelserne, har ingen sammenhæng med undersøgelsen forud for markedsøkonomisk behandling. Påstanden blev derfor foreløbig afvist.
(35)
De kinesiske myndigheder påstod endvidere, at Kommissionen ikke fremlagde konklusionerne om markedsøkonomisk behandling for dem. Dette er dog ikke korrekt, da Kommissionens tjenestegrene ved en verbalnote den 12. juli 2012 forelagde dokumentet med fremlæggelsen af resultaterne vedrørende markedsøkonomisk behandling for den kinesiske mission.
(36)
Endelig blev det også påstået, at Kommissionen anvender data fra producenten i referencelandet, som ikke er blevet verificeret, med henblik på at indføre en midlertidig told. Dette er dog ikke korrekt, idet Kommissionen anvendte data, som den analyserede og fandt pålidelige, hvilket klart fremgår af betragtning 48. Kommissionen måtte anmode producenten i referencelandet Canada om samarbejde, idet producenten i referencelandet Korea ophørte med at samarbejde lige inden det planlagte og aftalte kontrolbesøg, jf. betragtning 45. Kontrolbesøget hos producenten vil derfor finde sted efter den midlertidige fase af undersøgelsen. Det blev også påstået, at producenten i referencelandet Korea ophørte med at samarbejde på grund af beslutningen om markedsøkonomisk behandling. Dette er dog ikke tilfældet, da virksomheden ophørte med at samarbejde den 3. juli og konklusionerne om markedsøkonomisk behandling først blev offentliggjort den 12. juli 2012.
(37)
Ingen af de fremsatte påstande kunne ændre konklusionerne i forbindelse med beslutningen om markedsøkonomisk behandling.
(38)
På baggrund af ovenstående kunne ingen af de to grupper samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, dokumentere, at de opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
2. Individuel behandling
(39)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde hvor virksomhederne kan bevise, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(40)
Den eksporterende producent, som indgik i stikprøven og anmodede om markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling, hvis virksomheden ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. Den anden eksporterende producent, som indgik i stikprøven, anmodede kun om individuel behandling. På grundlag af de tilgængelige oplysninger blev det foreløbigt fastslået, at disse to eksporterende producenter i Kina opfyldte alle kriterierne for individuel behandling.
3. Individuel undersøgelse
(41)
Seks samarbejdsvillige eksporterende producenter indgav anmodninger om individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3, hvoraf kun én anmodede om markedsøkonomisk behandling. Det blev foreløbig besluttet at gennemføre en individuel undersøgelse for den eksporterende producent, som havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, nemlig Union Steel China, da det ikke var urimelig byrdefuldt, idet denne eksporterende producent allerede var blevet undersøgt i forbindelse med dennes anmodning om markedsøkonomisk behandling.
(42)
Denne eksporterende producent anmodede om markedsøkonomisk behandling og også om individuel behandling, hvis virksomheden ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. Efter gennemgangen af denne anmodning blev det foreløbig besluttet at indrømme Union Steel China individuel behandling, da virksomheden opfyldte kriterierne for individuel behandling.
4. Normal værdi
4.1. Valg af referenceland
(43)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(44)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende enten Canada eller Sydafrika som egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi, og den opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(45)
Kommissionen undersøgte, om det var hensigtsmæssigt at anvende andre lande som referenceland, og der blev sendt spørgeskemaer til producenter af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i Canada og Sydafrika og desuden i Brasilien og Sydkorea. Kun to producenter af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, én i Canada og én i Sydkorea, besvarede spørgeskemaet. Begge lande var tilsyneladende åbne markeder uden importtold og med betydelig import fra adskillige tredjelande. Der var desuden mindst fire andre hjemlige producenter af den pågældende vare i Sydkorea, hvilket giver et godt konkurrenceniveau på hjemmemarkedet. På et sent tidspunkt i undersøgelsen, nemlig den 3. juli 2012 og lige inden Kommissionens kontrolbesøg, ophørte den sydkoreanske producent uden yderligere forklaring med at samarbejde.
(46)
På denne baggrund blev Canada valgt som referenceland. Der er mindst fire andre hjemlige producenter af den pågældende vare i Canada, hvilket giver et godt konkurrenceniveau på hjemmemarkedet. Undersøgelsen påviste ingen grund til at konkludere, at Canada ikke er et egnet land med henblik på fastsættelsen af den normale værdi.
(47)
En række interesserede parter påstod, at omkostningsstrukturen hos en canadisk producent ikke kan sammenlignes med omkostningsstrukturen hos en eksporterende producent i Kina. Der blev dog ikke konstateret væsentlige forskellige i omkostningsstrukturen, hvorfor påstanden blev afvist.
(48)
Oplysningerne i den samarbejdsvillige canadiske producents besvarelse blev analyseret og fundet pålidelige med hensyn til beregning af den normale værdi.
(49)
Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at Canada er et hensigtsmæssigt og egnet referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
4.2. Fastsættelse af den normale værdi
(50)
Da den virksomhed, der blev udtaget til at indgå i stikprøven, og den virksomhed, hvis anmodning om en individuel undersøgelse blev godtaget, ikke kunne godtgøre, at de opfylder kriterierne for markedsøkonomisk behandling, og da den anden virksomhed, som blev udtaget til at indgå i stikprøven, ikke anmodede om markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi for alle kinesiske eksporterende producenter fastsat på grundlag af oplysningerne fra producenten i referencelandet.
(51)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder i Canada var repræsentativt. Det blev konkluderet, at den samarbejdsvillige canadiske producents salg af samme vare blev solgt i repræsentative mængder på det canadiske hjemmemarked i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og af den eksporterende producent, hvis anmodning om en individuel undersøgelse blev godtaget.
(52)
Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det fortjenstgivende salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Den canadiske producents produktionsomkostninger for UP blev derfor fastlagt.
(53)
For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af den pågældende varetype lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(54)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for denne varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun de fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i UP.
(55)
Hvad angår de varetyper, der ikke var fortjenstgivende, blev den normale værdi beregnet ved hjælp af den canadiske producents produktionsomkostninger plus SA&G og fortjenstmargenen for de varetyper, der er fortjenstgivende.
4.3. Eksportpriser for eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling
(56)
For alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling, og hvis eksportsalg til Unionen gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne således fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
4.4. Sammenligning
(57)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer vedrørende transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres med efterprøvede oplysninger.
5. Dumpingmargener
(58)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for samarbejdsvillige eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi for referencelandet og det vejede gennemsnit af hver enkelt virksomheds eksportpris for den pågældende vare udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet.
(59)
Der blev beregnet et vejet gennemsnit af dumpingmargenerne for de eksporterende producenter i stikprøven for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven. På det grundlag blev den midlertidige dumpingmargen for de eksporterende producenter uden for stikprøven, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til 61,1 %.
(60)
For at beregne den landsdækkende dumpingmargen for ikke samarbejdsvillige eller ukendte eksporterende producenter i Kina blev graden af samarbejdsvilje først beregnet på grundlag af en sammenligning af den eksportmængde til Unionen, som den samarbejdsvillige eksporterende producent havde oplyst, og Eurostats tilsvarende statistikker.
(61)
Da samarbejdsgraden i Kina var på ca. 70 %, blev den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksportører i Kina beregnet på grundlag af den højeste dumpingmargen, der var fastlagt for de eksporterende producenters repræsentative varetyper. På dette grundlag blev det landsdækkende dumpingniveau foreløbigt fastsat til 77,9 % af cif-prisen, Unionens grænse, ufoldet.
(62)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd., Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd., Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd., Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd. og Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd og Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
54,6 %
Union Steel China og Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
59,2 %
Vejet gennemsnit for stikprøven
61,1 %
Landsdækkende dumpingmargen
77,9 %
D. SKADE
1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(63)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indhentet fra EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, og de kontrollerede spørgeskemabesvarelser indsendt af EU-producenterne i stikprøven blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion for den betragtede periode.
(64)
I undersøgelsesperioden blev der fremstillet stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, af 22 producenter i Unionen. På det grundlag, som er omtalt i foregående betragtning, blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 3 645 298 ton i UP. De EU-producenter, der tegnede sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og betegnes herefter "EU-erhvervsgrenen".
2. Fastlæggelse af det relevante EU-marked
(65)
I forbindelse med undersøgelsen blev det konkluderet, at en væsentlig del af produktionen hos EU-producenterne i stikprøven var beregnet til bunden anvendelse, dvs. ofte ganske enkelt overført (uden faktura) og/eller leveret til overførselspriser inden for samme virksomhed eller gruppe af virksomheder med henblik på yderligere forarbejdning i efterfølgende produktionsled.
(66)
For at afgøre, om EU-erhvervsgrenen led skade, og fastlægge forbruget og de forskellige økonomiske indikatorer for EU-erhvervsgrenens situation, blev det undersøgt, hvorvidt og i hvilket omfang der i analysen skulle tages hensyn til den efterfølgende anvendelse af EU-erhvervsgrenens produktion af samme vare.
(67)
For at få et så fuldstændigt billede af EU-erhvervsgrenens situation som muligt blev der indhentet og analyseret oplysninger om alle aktiviteter i forbindelse med stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, og det blev fastslået, om produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller det frie marked.
(68)
For følgende økonomiske indikatorer for EU-erhvervsgrenen fandtes det, at en anvendelig analyse og evaluering måtte koncentreres om situationen på det frie marked: salgsmængder og -priser på EU-markedet, markedsandel, vækst, eksportmængde og -priser, og derfor blev skadesindikatorerne korrigeret for EU-erhvervsgrenens kendte bundne anvendelse og salg, og den bundne anvendelse og salget blev analyseret separat.
(69)
For så vidt angår andre økonomiske indikatorer fremgik det imidlertid af undersøgelsen, at disse kun med rimelighed kunne undersøges med henvisning til den samlede aktivitet. Produktionen (til såvel det bundne som det frie marked), kapaciteten, kapacitetsudnyttelsen, investeringerne, lagrene, beskæftigelsen, produktiviteten, lønningerne samt evnen til at tilvejebringe kapital afhænger af den samlede aktivitet, uanset om produktionen er bundet eller sælges på det frie marked.
3. EU-forbruget
(70)
EU-erhvervsgrenen sælger samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og sælger/overfører den til forretningsmæssigt forbundne virksomheder med henblik på yderligere forarbejdning i efterfølgende produktionsled, f.eks. stålservicecentre.
(71)
Ved beregningen af det åbenbare EU-forbrug af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, tilføjede Kommissionen den samlede mængde af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, der blev importeret til Unionen i henhold til Eurostats statistikker, og salgsmængden og den bundne anvendelse af samme vare i Unionen produceret af EU-erhvervsgrenen, jf. oplysningerne i klagen, som blev verificeret under kontrolbesøg hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
(72)
Hvad angår Eurostats importtal, skal det bemærkes, at beskrivelsen af de relevante KN-koder (se betragtning 13) ikke er begrænset til beskrivelsen af den undersøgte vare, og Eurostats importtal under disse koder kan således omfatte andre varer. Da der imidlertid ikke foreligger oplysninger om, hvorvidt disse mængder var påvirket af anden import, eller beviser for, at disse mængder var af væsentlig størrelse, blev det midlertidigt besluttet at anvende samtlige data vedrørende importen under de relevante KN-koder, som anført i Eurostats statistikker.
(73)
På dette grundlag udviklede det samlede EU-forbrug sig således:
2008
2009
2010
UP
Forbrug (tons)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Indeks (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Det samlede forbrug på EU-markedet svandt med 9 % i den betragtede periode. Mellem 2008 og 2009 var der et fald på ca. 24 %, som svarede til de globale negative virkninger af den økonomiske krise i især byggeindustrien. Herefter begyndte forbruget igen at stige med i alt 20 % fra 2009 til UP, men det lå stadig under det oprindelige niveau fra 2008.
4. Import fra det pågældende land og markedsandel
(75)
Importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger i den betragtede periode:
2008
2009
2010
UP
Importmængde fra Kina (ton)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indeks (2008 = 100)
100
32
98
149
Markedsandel
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
42
114
163
Kilde: Eurostat
(76)
Uanset udviklingen i forbruget, steg importmængden fra Kina også markant, dvs. med 49 % i den betragtede periode. Som følge af de negative virkninger af den økonomiske krise faldt mængden af import fra Kina også markant i 2009. Importen fra Kina begyndte at stige med så markant hastighed, at stigningen var 2009 til UP var så imponerende som 367 %.
(77)
Ligeledes steg den kinesiske imports markedsandel med 63 % i løbet af den betragtede periode. Selv om den faldt med over halvdelen fra 2008 til 2009, viste den en imponerende stigende tendens fra 2009 til UP og steg med 290 %.
4.1. Importpriser og prisunderbud
Import fra Kina
2008
2009
2010
UP
Gennemsnitlig pris (EUR/ton)
875
728
768
801
Indeks (2008 = 100)
100
83
88
91
Kilde: Eurostat
(78)
Den gennemsnitlige importpris fra Kina faldt med 9 % i den betragtede periode. Mellem 2008 og 2009 faldt den markant med 17 %, hvorefter den steg med fem procentpoint mellem 2009 og 2010 og med yderligere tre procentpoint i UP.
(79)
Prisen for import fra Kina lå konstant under EU-erhvervsgrenens salgspriser i hele den betragtede periode. I 2009 i krisens værste tid kunne selv et prisunderbud på 17 %, jf. tabellen ovenfor, ikke hjælpe den kinesiske import til at bevare markedsandelen i en situation med et pludseligt fald i forbruget og en væsentlig nedgang i markedet, men vedvarende underbud i de efterfølgende år forklarer den markante imponerende stigning i markedsandelen for importen fra Kina mellem 2009 og UP.
(80)
For at fastslå prisunderbuddet i UP blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for import fra de samarbejdsvillige kinesiske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis med passende justeringer for omkostninger efter importen.
(81)
Prissammenligningen blev foretaget for den enkelte transaktion i samme handelsled, efter passende justering og med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen viste vejede gennemsnitlige underbudsmargener for de kinesiske eksporterende producenter på op til 25,9 % udtrykt som en procentdel af omsætningen i UP for EU-producenterne i stikprøven.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
5.1. Indledende bemærkninger
(82)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(83)
Der blev, jf. betragtning 5, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(84)
De data, der blev indsendt af og kontrolleret hos de seks EU-producenter i stikprøven, blev anvendt til at opstille mikroøkonomiske indikatorer, som f.eks. enhedspris, enhedsomkostninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og lagerbeholdninger.
(85)
Oplysningerne fra klageren vedrørende samtlige producenter af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i Unionen blev krydstjekket med andre tilgængelige kilder og de efterprøvede data fra EU-producenterne i stikprøven og anvendt til at opstille makroøkonomiske indikatorer som f.eks. EU-erhvervsgrenens produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse og produktivitet.
5.2. Oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen som helhed
5.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(86)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-erhvervsgrenen, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indhentet fra EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, og de kontrollerede spørgeskemabesvarelser indsendt af EU-producenterne i stikprøven blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion for den betragtede periode.
2008
2009
2010
UP
Produktionsmængde (ton)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Indeks (2008 = 100)
100
77
88
86
Produktionskapacitet (ton)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Indeks (2008 = 100)
100
102
96
96
Kapacitetsudnyttelse
75 %
56 %
68 %
67 %
Indeks (2008 = 100)
100
75
91
90
Kilde: Klagen og spørgeskemabesvarelser
(87)
Ovenstående tabel viser, at produktionen faldt med 14 % i den betragtede periode. I tråd med et fald i efterspørgslen faldt produktionen markant i 2009, hvorefter den delvist genrejste sig i 2010, inden den faldt en anelse igen i UP til trods for en stigning i forbruget.
(88)
Produktionskapaciteten faldt med 4 % i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen fulgte produktionens tendens og faldt med 10 % i den betragtede periode.
5.2.2. Salgsmængde, markedsandel og vækst
2008
2009
2010
UP
Salgsmængde (ton)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Indeks (2008 = 100)
100
81
90
87
Markedsandel (ton)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Indeks (2008 = 100)
100
106
104
96
Kilde: Klagen og spørgeskemabesvarelser
(89)
I 2009 faldt EU-erhvervsgrenens salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder markant med 19 %. I 2010 steg salgsmængden med ni procentpoint, men faldt derefter med tre procentpoint i UP.
(90)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 4 % i den betragtede periode. Efter en stigning i markedsandelen i 2009 faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel i 2010 og UP med det resultat, at den var 6 % mindre i UP end i 2009; dette skete på baggrund af en stigning på over 20 % i forbruget i samme periode. EU-erhvervsgrenen var således ikke i stand til at udnytte det stigende forbrug til at øge salgsmængden og genvinde en del af de markedsandele, den tidligere havde tabt.
(91)
Mens EU-forbruget faldt med 9 % i den betragtede periode, og EU-erhvervsgrenens salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 13 %, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 2,3 procentpoint fra 59 % i 2008 til 56,7 % i UP.
5.2.3. Beskæftigelse og produktivitet
2008
2009
2010
UP
Beskæftigelse (i FTÆ)
6 790
5 953
5 723
5 428
Indeks (2008 = 100)
100
88
84
80
Produktivitet (ton pr. FTÆ)
621
545
648
672
Indeks (2008 = 100)
100
88
104
108
Kilde: Klagen, spørgeskemabesvarelser og Eurofer
(92)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen fulgte en gradvis faldende tendens. Det samlede antal medarbejdere målt i fuldtidsækvivalenter (FTÆ) i erhvervsgrenen faldt derfor med 20 % i den betragtede periode og nåede sit laveste i UP. Produktiviteten steg dog med 8 % i den betragtede periode, hvilket viser, at erhvervsgrenen også søgte at rationalisere produktionsomkostningerne.
5.3. Oplysninger vedrørende EU-producenterne i stikprøven
5.3.1. Gennemsnitlige enhedssalgspriser i Unionen og produktionsomkostninger
(93)
De gennemsnitlige salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt med 3 % i den betragtede periode. I tråd med et stigende forbrug og stigende salgsmængder steg priserne i perioden fra 2009 til UP med 23 %, men nåede dog ikke niveauet fra 2008.
(94)
Samtidig steg de gennemsnitlige omkostninger til produktion og salg af samme vare med 6 % i den betragtede periode som følge af stigende enhedsproduktionsomkostninger, idet SA&G-omkostningerne pr. enhed faldt med 34 %.
(95)
Efter et fald i enhedsprisen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på 21 % i 2009 og deraf følgende tab begyndte enhedsprisen at stige igen. I 2010 og UP oplevede EU-erhvervsgrenen igen en stigning i omkostningerne og kunne kun i begrænset omfang øge priserne for at dække dem, kun akkurat nok til at holde rentabiliteten på samme niveau for 2010 og UP. Dette resulterede dog i et yderligere tab af markedsandele, idet de kinesiske importpriser konstant lå under EU-erhvervsgrenens priser.
2008
2009
2010
UP
Enhedspris i EU ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR pr. ton)
1 023
805
911
994
Indeks (2008 = 100)
100
79
89
97
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)
925
884
893
978
Indeks (2008 = 100)
100
95
97
106
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
5.3.2. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet ved salg i EU til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætning i forbindelse med salget)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Likviditet (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indeks (2008 = 100)
100
64
46
62
Investeringer (EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indeks (2008 = 100)
100
8
22
27
Investeringsafkast
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Indeks (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
(96)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I 2009, hvor der var økonomisk krise, faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet dramatisk og resulterede i et tab på 13,9 %. Fra 2010 begyndte rentabiliteten igen at stige, men de stigende produktionsomkostninger forhindrede EU-producenterne i at opnå det niveau, der blev betragtet som sundt og bæredygtigt for erhvervsgrenen (6,7 % - jf. betragtning 156). Rentabiliteten faldt i hele den betragtede periode med 61 %.
(97)
Tendensen for likviditeten fulgte i vidt omfang den negative tendens i rentabiliteten. Tendensen nåede sit laveste niveau i 2010. Investeringsafkastet faldt ligeledes med 56 % fra 13,8 % i 2008 til 6 % i UP.
(98)
Udviklingen i rentabiliteten, likviditeten og investeringsafkastet i den betragtede periode begrænsede EU-erhvervsgrenens evne til at investere i sine aktiviteter og underminerede dens udvikling. EU-erhvervsgrenen formåede at foretage omfattende investeringer i begyndelsen af den betragtede periode, men derefter faldt investeringerne markant i 2009 og faldt i alt med 73 % i den betragtede periode.
(99)
EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater blev som omtalt ovenfor forringet, men det fremgik ikke, at dens evne til at rejse kapital blev påvirket i alvorlig grad i den betragtede periode.
5.3.3. Lagerbeholdninger
2008
2009
2010
UP
Slutlagre (ton)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indeks (2008 = 100)
100
83
107
112
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
(100)
For de seks EU-producenter i stikprøven udgjorde lagerbeholdningerne ca. 8 % af produktionsmængden i UP. Slutlagrene steg med 12 % i den betragtede periode. Det skal dog bemærkes, at lagerbeholdningerne ikke er en afgørende indikator for erhvervsgrenen, idet produktionen hovedsagelig finder sted efter ordre, og den største stigning i lagerbeholdningerne fandt sted fra 2009 til UP og faldt sammen med stigningen i dumpingimport fra Kina.
5.3.4. Arbejdskraftomkostninger
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. medarbejder (i EUR, EU-producenter i stikprøven)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indeks (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven steg med kun 2 % i den betragtede periode, hvilket er lavere end inflationen. Undersøgelsen viste, at producenterne i stikprøven foretog omfattende besparelser navnlig i de generelle og administrative omkostninger og fokuserede på effektiviteten.
5.3.5. Bunden anvendelse og bundet salg
(102)
Der er, jf. betragtning 65, et omfattende marked for stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i Unionen, som består af EU-erhvervsgrenens anvendelse af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i efterfølgende produktionsled. Med henblik på at analysere dette marked blev der taget højde for mængden af bunden anvendelse og salg til forretningsmæssigt forbundne parter (det bundne salg) fra EU-producenterne i stikprøven og de øvrige EU-producenter.
(103)
Det blev konstateret, at den bundne anvendelse og det bundne salg var beregnet til yderligere forarbejdning hos virksomhederne selv eller deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder inden for de grupper af EU-producenter i stikprøven, der hovedsagelig beskæftiger sig med byggematerialer, altså slutbrugere af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale.
(104)
Ud fra ovenstående blev det slået fast, at EU-producenternes bundne anvendelse og bundne salg udgjorde 27 % af den samlede produktionsmængde i UP. I den betragtede periode faldt den bundne anvendelse og de tilknyttede salgsmængder til forretningsmæssigt forbundne parter med 19 %, og markedsandelen faldt med 11 %.
2008
2009
2010
UP
Bunden anvendelse og bundet salg (ton)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Indeks (2008 = 100)
100
76
81
81
Markedsandel
22 %
22 %
20 %
19 %
Indeks (2008 = 100)
100
100
94
89
Kilde: Klagen og efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
(105)
Værdien af den bundne anvendelse og det bundne salg blev analyseret på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra producenterne i stikprøven, som blev efterprøvet under kontrolbesøgene. Undersøgelsen viste, at der ikke var nogen væsentlig forskel mellem den bundne anvendelse og det bundne salg, når man ser på varens endelige anvendelsesformål. Der blev angivet bunden anvendelse i virksomheder, hvor produktionen i de efterfølgende led fandt sted i samme juridiske enhed, hvorimod det bundne salg foregik med faktura til andre juridiske enheder. Prisfastsættelsen for både bunden anvendelse og bundet salg til forretningsmæssigt forbundne parter var meget ens, dvs., at der blev opkrævet en rimelig pris ("kostpris plus avance-metoden" eller "cost plus") ved salg til både forretningsmæssigt forbundne virksomheder og interne produktionsenheder i efterfølgende led hos virksomhederne i stikprøven.
(106)
Den gennemsnitlige værdi pr. ton steg således med 1 % i den betragtede periode og var 2 % lavere end salgsprisen ved salg fra EU-producenterne i stikprøven til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i UP.
2008
2009
2010
UP
Bunden anvendelse og bundet salg (EUR/ton)
967
787
910
975
Indeks (2008 = 100)
100
81
94
101
Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven
(107)
I betragtning af, at hovedparten af det bundne salg og den bundne anvendelse var beregnet på produktion af byggematerialer i efterfølgende led hos EU-producenterne, var dette salg og denne anvendelse også indirekte udsat for konkurrence fra andre markedsaktører, herunder dumpingimporten fra Kina. Den interne efterspørgsel efter produktion i efterfølgende led afhænger tilsyneladende af muligheden for at sælge disse produkter på det frie marked, som ikke er påvirket af dumpingimport. Det kan således konkluderes, at de faldende mængder og markedsandele i den betragtede periode skyldtes konkurrencen fra den kinesiske dumpingimport.
5.3.6. Virkninger af tidligere dumping eller subsidiering
(108)
Da der er tale om den første antidumpingprocedure vedrørende den pågældende vare, foreligger der ingen oplysninger med henblik på at evaluere de mulige virkninger af tidligere dumping eller subsidiering.
6. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(109)
De fastslåede margener, jf. ovenfor i afsnittet om dumping, ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra Kina kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EU-markedet desuden ikke anses for at være ubetydelige.
7. Konklusion om skade
(110)
Undersøgelsen viste, at samtlige skadesindikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes eller slet ikke udviklede sig i tråd med forbruget i den betragtede periode.
(111)
I løbet af den betragtede periode steg mængden af importerede varer fra Kina støt og i markant omfang i en situation med faldende forbrug. Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde med 13 %, og markedsandelen faldt fra 59 % i 2008 til 56,7 % i UP. Selv om forbruget igen steg med 20 % fra 2009 til UP efter det år, hvor den økonomiske krise påvirkede efterspørgslen, var EU-erhvervsgrenens markedsandel faldende. EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at genvinde de tabte markedsandele i lyset af den markante stigning i dumpingimporten fra Kina til EU-markedet. Lavprisdumpingimporten steg i den betragtede periode og underbød konstant EU-erhvervsgrenens priser.
(112)
Desuden blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. likviditet og rentabilitet, alvorligt påvirket. Det betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital og foretage investeringer også blev undermineret.
(113)
I lyset af ovenstående blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(114)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgtes det, om dumpingimporten med oprindelse i Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkninger
(115)
Undersøgelsen viste, at EU-forbruget faldt med 9 % i den betragtede periode, mens mængden af dumpingimport fra Kina steg markant, dvs. med ca. 49 %, og markedsandelen for denne import steg også med 63 % fra 8,3 % i 2008 til 13,6 % i UP. Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne parter med 13 %, og markedsandelen for dette salg faldt med 4 % fra 59 % i 2008 til 56,7 % i UP.
(116)
Mens importen fra Kina også blev påvirket af den økonomiske krise og faldt med 68 % fra 2008 til 2009, steg den dog igen fra 2009 til UP i et meget hurtigt tempo med over 367 % ved udgangen af UP, selv om EU-forbruget kun steg med 20 % i denne periode. Ved at sætte enhedsprisen ned med 9 % i forhold til 2008 og ved at underbyde EU-erhvervsgrenen med 25,9 % i UP steg markedsandelen for den kinesiske import fra 2008 til UP med 63 % og nåede op på 13,6 %.
(117)
Samtidig faldt EU-producenternes salgsmængder til ikke forretningsmæssigt forbundne parter i alt med 13 % fra 2008 til UP. På det tidspunkt, hvor der var genrejsning på markedet fra 2009 til UP, var EU-erhvervsgrenen kun i stand til at øge sine salgsmængder til ikke forretningsmæssigt forbundne parter med 8 %, men tabte samtidig markedsandele med 9 % og havde derfor kun i begrænset omfang fordel af det øgede forbrug. Det var nemlig den kinesiske import, der havde størst fordel af det stigende forbrug og lagde stor afstand til de øvrige markedsaktører.
(118)
De gennemsnitlige importpriser fra Kina faldt med 9 % i den betragtede periode. Selv om priserne var stigende efter det markante fald i 2009, lå de dog konstant under EU-erhvervsgrenens priser fra 2009 til UP. Enhedsprisen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt med kun 3 % og udviste en vis modstandskraft over for pristrykket fra den kinesiske import. Disse priser blev tydeligvis båret oppe på bekostning af mindre salgsmængder og faldende rentabilitet på dette salg, idet det faldt med 61 % fra 6,7 % i 2008 til 2,6 % i UP, idet produktionsomkostningerne var stigende.
(119)
Ud fra ovenstående blev det konkluderet, at stigningen i dumpingimport fra Kina til priser, der konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, havde en afgørende indvirkning på den væsentlige skade, som blev forvoldt EU-erhvervsgrenen, hvilket har afholdt EU-erhvervsgrenen fra fuldt ud at få fordel af stigningen i EU-forbruget.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra tredjelande
Land
2008
2009
2010
UP
Sydkorea
Mængde (ton)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indeks (2008 = 100)
100
99
76
104
Markedsandel (%)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
131
88
114
Gnms. pris
901
727
846
903
Indeks (2008 = 100)
100
81
94
100
Indien
Mængde (ton)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indeks (2008 = 100)
100
93
97
88
Markedsandel (%)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Indeks (2008 = 100)
100
123
112
97
Gnms. pris
932
667
773
824
Indeks (2008 = 100)
100
72
83
88
Andre lande
Mængde (ton)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indeks (2008 = 100)
100
64
50
67
Markedsandel (%)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Indeks (2008 = 100)
100
84
58
74
Gnms. pris
951
809
924
955
Indeks (2008 = 100)
100
85
97
100
I alt - alle andre tredjelande end Kina
Mængde (ton)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indeks (2008 = 100)
100
84
71
86
Markedsandel (%)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Indeks (2008 = 100)
100
110
82
94
Gnms. pris
929
735
842
898
Indeks (2008 = 100)
100
79
91
97
Kilde: Eurostat
(120)
Mens importen fra Kina udgjorde 56 % af al import i Unionen i UP, var andre vigtige kilder til import Republikken Indien ("Indien") (11 %) og Sydkorea (19 %). Importen fra Indien faldt i modsætning til importen fra Kina med sammenlagt 12 % i den betragtede periode og mistede 3 % i markedsandele, til trods for at gennemsnitsprisen faldt markant med 12 %. Importen fra Sydkorea steg med kun 4 %, mens gennemsnitsprisen forblev på samme niveau som i 2008. Markedsandelen for importen fra Indien var på 2,7 % i UP, mens importen fra Sydkorea havde en markedsandel på 4,6 %.
(121)
Import fra andre lande udgjorde 14 % af den samlede import og faldt med 33 %, og den gennemsnitlige pris forblev på samme niveau som i 2008.
(122)
Selv om gennemsnitsprisen for al anden import lå under EU-erhvervsgrenens prisniveau, er virkningen af denne import sandsynligvis kun marginal. Der er for det første ingen beviser for, at importen fra andre kilder blev forhandlet på illoyal vis. For det andet forblev det generelle prisniveau fra andre vigtige kilder til import ret stabilt i den betragtede periode, hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen med held kan konkurrere i markedssegmenter med denne import. For de tredje er importen fra andre lande faldet i den betragtede periode og er stadig på et lavt niveau, både generelt og for de vigtigste eksportlande individuelt. Desuden bekræfter den faldende markedsandel for anden import, at denne import ikke kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade.
3.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
2008
2009
2010
UP
Eksport, Eurostat (ton)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indeks (2008 = 100)
100
91
87
90
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 068
937
995
1 092
Indeks (2008 = 100)
100
88
93
102
Eksport fra EU-producenterne i stikprøven
53 542
46 516
48 102
46 228
Indeks (2008 = 100)
100
87
90
86
Gennemsnitlig salgspris (EUR/ton)
1 086
826
984
1 132
Indeks (2008 = 100)
100
76
91
104
Kilde: Eurostat og verificerede spørgeskemabesvarelser
(123)
EU-hvervsgrenens samlede eksport af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, til tredjelande iflg. Eurostat faldt med 10 % i den betragtede periode. Gennemsnitsprisen har dog været relativt høj og steg med 2 % i den betragtede periode. Eksporten udgjorde 17 % af den samlede EU-produktion og bidrog som sådan til, at EU-erhvervsgrenen kunne realisere stordriftsfordele og nedbringe de samlede produktionsomkostninger. Det kan således konkluderes, at EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet ikke kunne udgøre en potentiel årsag til den væsentlige skade.
(124)
Dette generelle billede gentager sig i eksporten til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i tredjelande fra EU-producenterne i stikprøven. Denne eksport faldt med 14 % i den betragtede periode, men også her har eksportprisen pr. enhed dog konstant været højere (gennemsnitligt 2-12 % afhængigt af året) end prisen i Unionen. Da denne eksportmængde kun udgjorde 3 % af den samlede produktion, kan den ikke havde bidraget til den skade, der forvoldtes på EU-markedet.
3.3. EU-erhvervsgrenens egen import fra Kina
(125)
Det blev i forbindelse med undersøgelsen påstået, at klagerne (gennem deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder) selv importerede den pågældende vare fra Kina, og at denne import udgjorde 20-40 % af den samlede import fra Kina. Der blev imidlertid ikke forelagt dokumentation til støtte for påstanden. Efter en gennemgang af disse påstande blev det konstateret, at EU-producenterne kun importerede ca. 10 000 ton i UP, hvilket i vidt omfang lå på niveau med oplysningerne i klagen. Det konstateredes, at EU-producenternes forretningsmæssigt forbundne virksomheder importerede en lignende mængde, som ikke blev offentliggjort i overensstemmelse med grundforordningens artikel 19. Denne import udgjorde i alt kun ca. 2-3 % af den samlede import fra Kina. Det kan således ikke konkluderes, at EU-erhvervsgrenens import fra Kina foregik i mængder og i et mønster, der 1) kunne rejse tvivl om deres egen status som EU-producenter, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, litra a), eller 2) påføre dem skade. Påstanden afvises derfor foreløbig.
3.4. Bunden anvendelse og bundet salg
(126)
En række interesserede parter har påstået, at EU-erhvervsgrenens skade skyldtes dens engagement i produktion af byggematerialer (f.eks. sandwichpaneler, trapezformede plades mv.) i de efterfølgende led enten direkte eller gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder i grupperne. Det blev navnlig påstået, at EU-erhvervsgrenen stillede stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, til rådighed for sine egne aktiviteter i de efterfølgende led til en lavere pris end til de ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder og dermed "subsidierede" virksomhederne i gruppen og satte dem i stand til at underbyde deres konkurrenter i downstream-segmentet.
(127)
Den gennemsnitlige værdi af den bundne anvendelse og det bundne salg pr. ton var, jf. betragtning 102-107, kun 2 % lavere end salgsprisen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i UP. Desuden viste undersøgelsen, at den bundne anvendelse og det bundne salg indirekte også blev påvirket af urimelig konkurrence fra dumpingimporten. Hvis der havde været en fordel for EU-producenternes downstreamaktivitet, som det blev påstået, skulle dette være fremgået af udviklingen i denne skadesindikator. Påstanden blev derfor foreløbig afvist.
3.5. Den økonomiske krise
(128)
Den økonomiske krise og dens virkning på byggesektoren forklarer i hvert fald til dels faldet i efterspørgslen og pristrykket i den betragtede periode. I 2009 faldt forbruget med 24 %, jf. ovenfor. Fra 2010 var der genrejsning på markedet, og ved udgangen af UP var forbruget steget med 20 %.
(129)
I analysen af skade og årsagssammenhæng blev der dog foretaget en sondring mellem markedsafmatning i 2009 og den efterfølgende genrejsning fra 2009 til UP. Det fremgik klart af analysen af skade og årsagssammenhæng, at importen fra Kina fuldt ud fik fordel af genrejsningen i forbruget og desuden konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, hvorved den vendte muligheden for at give alle aktører lige muligheder for at genrejse sig efter faldet til en vedvarende kamp for overlevelse.
3.6. Strukturbestemt overkapacitet
(130)
En række interesserede parter har påstået, at årsagen til den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen, som overvejende er vertikalt integrerede stålproducenter, ikke har været importen fra Kina, men derimod skyldtes strukturelle problemer i EU's stålindustri såsom overkapacitet. Det blev desuden påstået, at konsolideringen af stålindustrien, som fandt sted inden den betragtede periode, havde ført til overkapacitet, og at en eventuel skade var en konsekvens af for mange produktionsanlæg.
(131)
Produktionen af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, er ganske rigtigt en kapitalintensiv aktivitet, og industrien har forholdsvis høje faste omkostninger. Det kan dog ikke udelukkes, at konsolideringen i stålindustrien, som fandt sted inden den betragtede periode, har ført til overkapacitet. Resultaterne viser, at industrien efter en mindre stigning i installeret kapacitet i 2009 reducerede sin kapacitet i 2010 og igen i UP. Kapacitetsniveauet i UP var lavere end det faktiske forbrug i 2008, altså året inden virkningerne af den økonomiske krise for alvor kunne mærkes. Forbruget i Unionen er endnu ikke vendt tilbage til niveauet fra 2008.
(132)
Undersøgelsen viser desuden, at de negative virkninger af overkapaciteten kun i meget begrænset omfang kan tilskrives EU-producenterne af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale. Undersøgelsen viste for det første, at EU-erhvervsgrenen tydeligvis har taget skridt til at understøtte effektiviteten - SA&G-omkostningerne blev reduceret betydeligt med 34 %, og produktiviteten steg med 8 % for hele erhvervsgrenen og med 6 % for stikprøvevirksomhederne. For det andet har vedvarende investeringer i produktionslinjer og fleksibilitet i anvendelsen heraf til produktion af andre varer bidraget til at opnå stordriftsfordele og i sidste instans nedbringe de faste udgifter. Med et fald i stikprøvevirksomhedernes kapacitetsudnyttelse på 18 % i den betragtede periode, steg de gennemsnitlige produktionsomkostninger kun med 9 %, inkl. råvareudgifterne. Det kan således ikke konkluderes, at overkapaciteten ville bryde årsagssammenhængen. Denne påstand afvises derfor foreløbigt.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(133)
Det blev påvist, at der var en markant stigning i mængden af og markedsandelen for dumpingimporten fra Kina i den betragtede periode, især fra 2009 til UP. Det blev også konkluderet, at denne import konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet og navnlig i UP.
(134)
Denne stigning i mængden af og markedsandelen af lavprisdumpingimport fra Kina faldt sammen med den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Denne situation forværredes i UP, hvor EU-erhvervsgrenen til trods for et stigende forbrug ikke var i stand til at genvinde de tabte markedsandele og den tabte rentabilitet, og hvor andre finansielle indikatorer som f.eks. likviditeten og investeringsafkastet stagnerede på 2010-niveau, og beskæftigelsen nåede sit laveste niveau.
(135)
Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke synes at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(136)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingeksporten, konkluderedes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(137)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for den foreløbige konklusion om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette særlige tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser i forbindelse med den pågældende vare, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(138)
EU-erhvervsgrenen består af 22 kendte producenter, der tegner sig for hele EU- produktionen af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i henhold til Eurofer. Producenterne er beliggende i forskellige EU-medlemsstater og beskæftiger direkte mere end 5 400 personer i forbindelse med den pågældende vare.
(139)
Ingen af disse producenter modsatte sig indledningen af denne undersøgelse. Hele EU-erhvervsgrenen oplevede en forværring af situationen, jf. de makroøkonomiske indikatorer ovenfor, og blev negativt påvirket af dumpingimporten.
(140)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Der mindes om, at alle skadesindikatorer udviste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende de samarbejdsvillige EU-producenters finansielle resultater, såsom rentabilitet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig.
(141)
Det forventes, at indførelsen af midlertidig antidumpingtold vil genoprette redelige handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, så de afspejler omkostningerne i forbindelse med de forskellige komponenter og markedsvilkårene. Det kan også forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med positive virkninger for rentabiliteten og den overordnede økonomiske situation.
(142)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil der kunne forventes yderligere tabte markedsandele, og EU-erhvervsgrenens rentabilitet vil sandsynligvis forværres. Dette ville ikke være bæredygtigt på mellemlang til lang sigt. Det er også sandsynligt, at enkelte producenter vil blive nødt til at lukke deres produktionsanlæg, idet de har haft store tab i den betragtede periode. I betragtning af det påførte tab og de store investeringer i produktionen i begyndelsen af den betragtede periode kan det forventes, at de fleste EU-producenter ikke vil være i stand til at få dækket deres investeringer, hvis der ikke indføres foranstaltninger.
(143)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold.
3. Brugernes og importørernes interesser
(144)
Fem importører gav sig til kende, jf. betragtning 10, men kun to besvarede spørgeskemaet. Ud af de ca. 100 brugere, der var opført i klagen, gav 19 sig til kende og udtrykte interesse for undersøgelsen. Derefter udfyldte ti virksomheder spørgeskemaet.
(145)
De mest aktive brugere og importører har indsendt skriftlige bemærkninger, og der blev afholdt flere høringer i forbindelse med undersøgelsen. Deres vigtigste påstande vedrørende indførelsen af foranstaltninger er analyseret herunder.
3.1. Konkurrence på EU-markedet
(146)
Det blev påstået, at der ikke er tilstrækkelig konkurrence på EU-markedet for stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, og at importen fra Kina er nødvendig for at give større forhandlingsstyrke til de virksomheder, der importerer og bruger stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale. Det blev desuden antydet, at EU-erhvervsgrenen indgår i oligopolistiske sammenhænge for at kontrollere markedet. Den midlertidige fase af undersøgelsen kunne ikke bekræfte disse påstande. Desuden blev det konkluderet, at EU-producenterne konkurrerer på de samme markeder og ofte sælger til de samme kunder, eller til hinandens byggevirksomheder. Da der ikke blev fremlagt beviser bortset fra anekdotiske klager vedrørende vanskelige prisforhandlinger, og da der ud over de fem grupper af klagende EU-producenter findes endnu 11 producenter af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, i Unionen, hvoraf enkelte er meget store, og da der importeres varer fra andre lande, synes denne påstand ikke at være begrundet og afvises foreløbig.
3.2. Forsyningsmangel
(147)
Det blev også påstået, at indførelsen af foranstaltninger over for importen fra Kina ville skabe forsyningsmangel på EU-markedet for stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale. I betragtning af, at der findes mange forsyningskilder, og i betragtning af EU-erhvervsgrenens ledige produktionskapacitet, synes det ikke sandsynligt, at der vil skabes forsyningsmangel. Påstanden afvises derfor foreløbig.
3.3. Konklusion om brugernes og importørernes interesser
(148)
De ti samarbejdsvillige brugere tegnede sig for 7 % af den samlede import fra Kina i UP. Undersøgelsen viste, at samtlige brugere importerer fra flere lande. Importen fra Kina udgjorde i gennemsnit 15 % af deres samlede import af stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale; desuden konkluderes det, at de største mængder blev indkøbt fra EU-producenter (73 %), og 12 % blev importeret fra andre tredjelande. Da den pågældende vare i høj grad er standardiseret, er betydningen af kundebinding relativ, og både brugere og importører kan forholdsvis nemt skifte leverandør, for så vidt angår produktkvaliteten.
(149)
Undersøgelsen viste, at alle samarbejdsvillige brugere med undtagelse af én var rentable i den sektor, der bruger den pågældende vare, og deres rentabilitet varierede mellem 1 % og 13 % afhængigt af virksomheden. Desuden var disse virksomhedernes rentabilitet ikke afgørende afhængig af importen af den pågældende vare fra Kina.
(150)
De foreslåede foranstaltningers forventede virkninger blev vurderet ud fra brugernes spørgeskemabesvarelser. Selv hvis man antager det mest usandsynlige scenarie for de samarbejdsvillige brugere, nemlig at de ikke vil kunne vælte prisstigningen over og vil være bundet til at importere fra Kina i de hidtidige mængder, vil virkningen af tolden på deres produktionsomkostninger være en stigning på mellem 1 og 5 %, og for rentabiliteten kunne det betyde et fald på 1 til 2,8 procentpoint for hovedparten af importen og ca. 4 procentpoint for import med resttold. Det mere sandsynlige scenarie medfører en mindre væsentlig virkning end dette, da importen fra Kina udgør en forholdsvis lille del af brugernes aktiviteter, og det kan derfor forventes, at omkostningsstigningen som følge af antidumpingforanstaltningerne forholdsvis let kan væltes over. Da der ud over de mange EU-producenter findes mange alternative kilder til import, som ikke er pålagt foranstaltninger, i f.eks. Indien og Sydkorea, kan det forventes, at priserne på markedet efter indførelsen af foranstaltninger også vil tage højde for disse faktorer.
(151)
De to samarbejdsvillige importører tegnede sig for ca. 6 % af den samlede import fra Kina i UP; det nøjagtige beløb offentliggøres ikke i overensstemmelse med grundforordningens artikel 19. Lige som brugerne har importørerne også forskellige leverandører uden for Kina. Det blev desuden konkluderet, at importørernes rentabilitet sandsynligvis vil blive mere påvirket af foranstaltningerne end brugernes, hvis de bibeholder det samme importmønster som i UP. I praksis forsøger importører og forhandlere dog at være endnu mere fleksible end brugerne, og de vil sandsynligvis være de første til at finde nye leverandører.
(152)
Det skal også tages i betragtning i denne forbindelse, at brugernes og importørernes andel af fortjeneste fra den kinesiske import faktisk skyldes de kinesiske eksportørers urimelige prisforskelle og ikke en naturlig konkurrencefordel. Ved at skabe rimelige handelsvilkår på EU-markedet og korrigere de handelsforvridende virkninger af dumpingimporter vil markedet for stålprodukter, som er overtrukket med organisk materiale, igen kunne blive et sundt marked med markedsøkonomiske vilkår og prisudvikling, idet andre aktører (brugere, producenter, slutbrugere), som ikke umiddelbart er i stand til at drage fordel af dumpingimporten, ikke stilles dårligere.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(153)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(154)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(155)
For at fastlægge omfanget af disse foranstaltninger blev der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og den told, som er nødvendig for at afhjælpe den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(156)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det er opfattelsen, at den fortjeneste, der kan opnås uden dumpingimport, bør være baseret på år 2008, hvor den kinesiske import var mindre påfaldende på EU-markedet. Det blev derfor konstateret, at en fortjenstmargen på 6,7 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(157)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den blev fastsat ved, at ovennævnte fortjeneste på 6,7 % blev lagt til produktionsomkostningerne.
(158)
Den nødvendige prisstigning blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina justeret for told og omkostninger efter importen og den ikke-skadevoldende pris på varer, der solgtes af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev derefter udtrykt i procent af den samlede cif-importværdi for de sammenlignede typer.
2. Midlertidige foranstaltninger
(159)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(160)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre virksomheder") udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundne med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre virksomheder".
(161)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (7) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(162)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.
(163)
Ud fra ovenstående fastsættes dumping- og skadesmargenerne og den midlertidige told som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig told
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd og Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd og Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) og Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China og Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd.
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Alle andre virksomheder
77,9 %
57,8 %
57,8 %
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(164)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige undersøgelsesresultater, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig told på importen af visse stålprodukter, der er overtrukket med organisk materiale, dvs. fladvalsede produkter af ulegeret og legeret stål (ikke rustfrit stål), der er malet, lakeret eller overtrukket med plast på mindst én side, eksklusive såkaldte "sandwichpaneler" af den art, der anvendes til bygninger og består af to ydre metalplader med en stabiliserende kerne af isoleringsmateriale mellem dem, og undtagen varer med afsluttende overfladebehandling med zinkstøv (en zinkholdig maling med et indhold af zink på 70 vægtprocent eller derover) med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 og ex 7226 99 70 (Taric-kode 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 og 7226997091.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told
Taric-tillægs kode
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Alle andre virksomheder
57,8 %
B999
3. Anvendelsen af de midlertidige antidumpingtoldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. september 2012.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 845/2012,
annettu 18 päivänä syyskuuta 2012,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Vireillepano
(1)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä21 päivänä joulukuuta 2011 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’ tai ’Kiina’, peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa unioniin.
(2)
Menettely pantiin vireille sen jälkeen, kun Eurofer, jäljempänä ’valituksen tekijä’, joka edustaa huomattavaa osaa eli tässä tapauksessa yli 70:tä prosenttia tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kokonaistuotannosta unionissa, oli jättänyt 7 päivänä marraskuuta 2011 asiaa koskevan valituksen. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi menettelyn panemiseksi vireille.
2. Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa ja niille tuojille, kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Komissio ilmoitti myös tuottajille Kanadassa ja Etelä-Afrikan tasavallassa, jäljempänä ’Etelä-Afrikka’, joita esitettiin vireillepanoilmoituksessa mahdollisiksi vertailumaiksi. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Koska vientiä harjoittavia tuottajia, unionin tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tiedossa olevia vientiä harjoittavia tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 väliseltä ajalta.
(5)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Otokseen kuului kuusi unionin tuottajaa, joiden komissio tiesi tuottavan samankaltaista tuotetta ja jotka valittiin myynnin, tuotantomäärän, koon ja maantieteellisen sijaintinsa perusteella. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin tuotannosta oli 46 prosenttia ja unionin myynnistä 38 prosenttia. Vireillepanoilmoituksessa kehotettiin myös asianomaisia osapuolia esittämään kantansa alustavasta otoksesta. Yksi unionin tuottajista ilmoitti, että se ei halunnut osallistua otokseen, joten se korvattiin otoksessa seuraavaksi suurimmalla tuottajalla.
(6)
26 kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella alustavasti otokseen kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden vientimäärä unioniin oli suurin. Yksi otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista ei kuitenkaan toimittanut tarkkoja vientitietoja, mistä syystä se jätettiin otoksen ulkopuolelle. Kaksi muuta vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka valittiin otokseen tämän jälkeen, peruuttivat yhteistyössä toimimisen. Sen vuoksi komissio päätti rajoittaa otoksen niihin kahteen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jotka oli alun perin valittu otokseen ja joilla oli suurin vientimäärä unioniin. Niiden vientimäärän osuus kaikkien yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisviennistä on yli 30 prosenttia.
(7)
Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet tällaisten pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, Kiinan viranomaisille ja muille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. Kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, mukaan luettuna yksi otokseen valittu, pyysi markkinatalouskohtelua perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti tai yksilöllistä kohtelua, jos tutkimuksessa todettaisiin, että ne eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun myöntämisedellytyksiä. Näistä vientiä harjoittavista tuottajista yksi, jota ei ollut valittu otokseen, peruutti pyyntönsä myöhemmin. Toinen otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja pyysi pelkästään yksilöllistä kohtelua.
(8)
Viisi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Näin ollen otantaa ei enää katsottu tarpeelliseksi tuojien vähäisen määrän vuoksi.
(9)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kahdelle otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle Kiinassa, 14 muulle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jotka olivat pyytäneet niitä, neljälle tuottajalle Kanadassa, kolmelle tuottajalle Etelä-Afrikassa, viidelle tuottajalle Korean tasavallassa, jäljempänä ’Etelä-Korea’, viidelle tuottajalle Brasilian liittotasavallassa, jäljempänä ’Brasilia’, - nämä olivat ehdokasmaita vertailumaaksi - kuudelle otokseen valitulle unionin tuottajalle, viidelle yhteistyössä toimineelle tuojalle unionissa sekä tiedossa olleille käyttäjille.
(10)
Vastauksia saatiin yhdeksältä vientiä harjoittavalta tuottajalta ja niihin etuyhteydessä olevilta yrityksiltä Kiinassa, yhdeltä tuottajalta Kanadassa ja yhdeltä tuottajalta toisessa mahdollisessa vertailumaassa, Etelä-Koreassa. Lisäksi vastaukset saatiin kuudelta otokseen valitulta unionin tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta sekä kymmeneltä käyttäjältä.
(11)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
(a)
Unionin tuottajat
-
ArcelorMittal Belgium, Belgia, ja siihen etuyhteydessä oleva myyntiyhtiö ArcelorMittal Flat Carbon Europe SA, Luxemburg
-
ArcelorMittal Poland, Puola
-
ThyssenKrupp Steel Europe AG, Saksa
-
voestalpine Stahl GmbH ja voestalpine Stahl Service Center GmbH, Itävalta
-
Tata Steel Maubeuge SA (aiemmalta nimeltään Myriad SA), Ranska
-
Tata Steel UK Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta
(b)
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset: Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd;
-
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd;
-
Union Steel China ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
(c)
Unionin tuojat
-
ThyssenKrupp Mannex, Saksa
(d)
Unionin käyttäjät
-
Steelpartners NV (kuuluu Joris IDE -ryhmään), Belgia.
3. Tutkimusajanjakso
(12)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2008 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(13)
Tarkasteltavana ovat Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat tietyt orgaanisella aineella pinnoitetut terästuotteet eli seostamattomasta teräksestä ja seosteräksestä (ruostumatonta terästä lukuun ottamatta) valmistetut kuumavalssatut levyvalmisteet, jotka on maalattu, lakattu tai muovipinnoitettu ainakin yhdeltä puolelta, lukuun ottamatta niin kutsuttuja kerroslevyjä, joita käytetään rakentamisessa ja jotka koostuvat kahdesta ulkopintana toimivasta metallilevystä, joiden välissä oleva eristemateriaali toimii vakauttajana, sekä lukuun ottamatta tuotteita, joissa on sinkkipölyä sisältävä loppupinnoitus (sinkkiä runsaasti sisältävä maali, jonka painosta vähintään 70 prosenttia on sinkkiä) ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 ja ex 7226 99 70, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(14)
Orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita käytetään pääasiassa rakennusteollisuudessa; niitä myös jatkokäsitellään rakennusalalla käytettäviksi eri tuotteiksi (esim. kerroslevyt, katteet, pintaverhoukset). Muita käyttökohteita ovat mm. kodinkoneiden tuotanto (pienet kodinkoneet ja muut laitteet) tai rakennustarvikkeet (esim. ovet, lämpöpatterit, valot).
2. Samankaltainen tuote
(15)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla sekä Kiinasta unioniin tuoduilla ja vertailumaana toimivassa Kanadassa tuotetuilla ja myydyillä orgaanisella aineella pinnoitetuilla terästuotteilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
(16)
Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että Kiinasta peräisin olevia tuotteita ei voida verrata unionin tuotannonalan myymiin tuotteisiin, koska ensin mainittuja myydään eri markkinoilla, eri hintasegmentissä ja eri loppukäyttöä kuten ulkorakentamista varten, kun taas merkittävä osa unionin tuotannonalan tuotteista on korkealaatuisia ja niitä käytetään vain kapealla kodinkoneiden markkinasektorilla.
(17)
Tutkimuksessa ilmeni, että vaikka unionin tuottajat myivät osan tuotannostaan kodinkoneiden kaltaisille markkinasegmenteille, samoja tuotteita myytiin myös rakennusmateriaaliteollisuudelle, joka on väitetysti kiinalaisen viennin tärkein markkinasegmentti. Lisäksi hintatason näiden sektoreiden välillä todettiin olevan keskenään verrattavissa eri käyttäjille myytyjen samojen tuotelajien osalta.
(18)
Olisi huomattava, että koska tarkasteltavana oleva tuote on pitkälti standardoitu, sillä on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet kuin samankaltaisella tuotteella käyttötarkoituksesta riippumatta. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.
3. Tuotteiden tutkimuksen ulkopuolelle jättämistä koskevat pyynnöt
(19)
Käyttäjiltä, kiinalaisilta viejiltä ja unionin tuottajilta saatiin useita pyyntöjä tiettyjen tuotelajien jättämisestä tutkimuksen ulkopuolelle. Tutkimuksen ulkopuolelle jätettäväksi esitettyjä tuotelajeja ovat esimerkiksi kromilla tai tinalla pinnoitettu teräs ja epäorgaanisella sinkkisilikaattipohjamaalilla tai muulla kuin orgaanisella materiaalilla maalatut teräslevyt.
(20)
Päätelmiä asiasta ei kuitenkaan ole vielä tehty, koska jotkin näistä pyynnöistä eivät sisällä riittävästi tietoa päätöksen perustaksi. Sen vuoksi näitä väitteitä päätettiin tutkia tarkemmin.
C. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(21)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset, jotka ovat pelkästään viitteelliset, ovat lyhyesti seuraavat:
-
liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa;
-
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan;
-
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
-
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden; ja
-
valuuttakurssien muuntaminen suoritetaan markkinahintaan.
(22)
Kuten 8 kappaleessa todettiin, kolme kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi markkinatalouskohtelua ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen asetetussa määräajassa; näistä vientiä harjoittavista tuottajista yksi peruutti pyyntönsä myöhemmin.
(23)
Niiden kahden jäljellä olevan kiinalaisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, jotka olivat pyytäneet markkinatalouskohtelua, päätettiin - 2 päivänä helmikuuta 2012 annetun tuomioistuimen tuomion (3) perusteella - tarkastella sekä otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan (Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset) että otoksen ulkopuolisen vientiä harjoittavan tuottajan (Union Steel China ja siihen etuyhteydessä oleva yritys) pyynnöt. Komissio hankki tarvittavat tiedot ja tarkasti markkinatalouskohtelua koskevassa hakemuksessa esitetyt tiedot asianomaisten yritysten toimitiloissa.
(24)
Kummankaan kiinalaisista yhteistyössä toimineista vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä ei havaittu täyttävän markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevia edellytyksiä, koska tärkeimmän raaka-aineen, kuumavalssattujen kelojen, kustannukset ovat merkittävästi vääristyneet, koska valtio puuttuu teräsmarkkinoiden toimintaan Kiinassa, eivätkä heijasta merkittävässä määrin markkina-arvoa, kuten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa edellytetään
(25)
Kiinan valtion puuttumisesta terässektorin toimintaan on osoituksena se, että suurin osa kiinalaisista terästuottajista on valtion omistuksessa ja että eri viisivuotistoimintasuunnitelmat, erityisesti rauta- ja terässektorin nykyinen 12. viisivuotissuunnitelma (2011-2015), vaikuttavat selvästi teräksen kokonaiskapasiteettiin ja tuotokseen.
(26)
Valtio harjoittaa merkittävää valvontaa myös raaka-ainemarkkinoilla. Koksin (joka yhdessä rautamalmin kanssa on teräksen tuotannon merkittävin raaka-aine) vientiin sovelletaan määrällisiä rajoituksia ja 40 prosentin vientiveroa. Näin ollen voidaan päätellä, että Kiinan teräsmarkkinat ovat vääristyneet, koska valtio puuttuu merkittävästi asiaan.
(27)
Tämä vääristyminen näkyy hinnassa, jonka tutkimuksen kohteena olevat yritykset maksoivat kuumavalssatuista keloista tutkimusajanjakson aikana. Hinnat olivat huomattavasti kansainvälisiä hintoja alhaisemmat. Näin ollen voidaan todeta, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotanto saa hyötyä kuumavalssattujen kelojen epänormaaleista hinnoista, jotka johtuvat valtion puuttumisesta toimintaan, mikä vääristää orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden hintoja Kiinassa. Tämä vääristymä muodostaa merkittävän kustannusedun kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, koska tärkeimmän raaka-aineen, kuumavalssattujen kelojen, kustannusten osuus tuotantokustannuksista on noin 80 prosenttia. Näin ollen ei voida katsoa, että vaatimus 1 täyttyisi.
(28)
Edellä kuvatun yleisen tilanteen lisäksi yksi vientiä harjoittava tuottaja ei täyttänyt myöskään vaatimusta 2, koska siihen etuyhteydessä olevien yritysten ryhmästä kolmella oli merkittäviä puutteita kirjanpitojärjestelmässä.
(29)
Komissio ilmoitti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista päätelmistä virallisesti asianomaisille kiinalaisille yrityksille, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tekijälle. Niille annettiin myös tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä.
(30)
Kirjallisia huomautuksia saatiin valituksen tekijältä, yhdeltä kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja Kiinan viranomaisilta. Valituksen tekijä oli samaa mieltä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista päätelmistä. Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja kyseenalaisti pääasiassa sen, ovatko tutkimuksen kohteena olevien yritysten kuumavalssatuista keloista maksamat hinnat merkittävästi kansainvälisiä hintoja alhaisemmat, mutta ei esittänyt mitään tietoja väitteensä tueksi. Eurostatin tiedot, jotka saavat tukea muista saatavilla olevista tilastotiedoista (4), osoittavat kuitenkin selvästi, että nämä hinnat olivat huomattavasti kansainvälisiä hintoja alhaisemmat, kun verrattiin vastaavia hintoja Euroopassa, Pohjois-Amerikassa, Etelä-Amerikassa ja Japanissa. Tämän vuoksi väite hylätään.
(31)
Kiinan viranomaiset väittivät, että mahdolliset tuotannonalan laajuiset raaka-aineen (kuumavalssattujen kelojen) hintojen vääristymät eivät automaattisesti merkitse sitä, että vaatimusta 1 ei olisi noudatettu, koska vaatimuksen noudattaminen on määritettävä yrityksen tasolla. Kuten 27 kappaleessa todettiin, tärkeimmän raaka-aineen hinnan vääristyminen tulee kuitenkin esiin kaikkien tutkimuksen kohteena olleiden yritysten maksamissa hinnoissa. Yksikään osapuoli ei ensinnäkään kiistänyt tätä seikkaa, ja toiseksi markkinatalouskohtelun myöntämistä koskeva tutkimus tehtiin yritysten tasolla, eivätkä sen tulokset rajoitu yleisiin laaja-alaisiin seikkoihin. Näin ollen väite hylätään.
(32)
Kiinan viranomaiset totesivat myös, että viisivuotissuunnitelmat ovat ei-sitovia suuntaviivoja, jotka eivät ole lainvoimaisia Kiinassa. Kuten 25 kappaleessa on selostettu, ei kuitenkaan voida kiistää, että näiden suunnitelmien kautta Kiinan valtiolla on merkittävä vaikutus teräteollisuuden kapasiteettiin ja tuotokseen, riippumatta suunnitelmien täsmällisestä oikeudellisesta asemasta. Näin ollen väite hylätään.
(33)
Esitettiin myös väite, että komissio ei käsitellyt markkinatalouskohtelua koskevia pyyntöjä tuomioistuimen 2 päivänä helmikuuta 2012 antaman tuomion (5), jäljempänä ’asiassa Brosmann annettu tuomio’, ja 19 päivänä heinäkuuta 2012 antaman tuomion (6), jäljempänä ’asiassa Zhejiang Xinan Chemical annettu tuomio’, mukaisesti. Tämän väitteen osalta olisi huomattava, että menettelyssä noudatettiin asiassa Brosmann annettua tuomiota, minkä myös Kiinan viranomaiset tunnustivat huomautuksissaan. Asiassa Zhejiang Xinan Chemical annetussa tuomiossa keskityttiin valtion puuttumiseen yrityksen päätöksentekoon. Tässä menettelyssä markkinatalouskohtelun epäämisen tärkeimpänä syynä oli kuitenkin se, että tärkeimmän raaka-aineen hinta ei heijasta sen arvoa markkinoilla. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.
(34)
Väitettiin myös, että koska tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevassa rinnakkaisessa tukien vastaisessa menettelyssä tarkasteltiin myös tuotantopanosten vääristymiseen liittyvää kysymystä, komission olisi pitänyt ottaa huomioon asiasta kyseisessä rinnakkaisessa menettelyssä kerätty näyttö. Tästä väitteestä on huomattava, että tässä polkumyynnin vastaisessa menettelyssä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevan tutkimuksen aikana tarkasteltiin sitä, heijastavatko tärkeimmän raaka-aineen kustannukset sen arvoa markkinoilla. Sen vuoksi päätelmä, jonka mukaan orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotanto Kiinassa saa hyötyä kuumavalssattujen kelojen epänormaaleista hinnoista, kuten 27 kappaleessa todetaan, on täysin perusteltu tässä suhteessa eikä missään nimessä rajoita tukien vastaisen menettelyn tuloksia tai päinvastoin. Tukien vastaisessa menettelyssä tehdyt mahdolliset päätelmät ovat täysin erillisiä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevasta päätöksestä. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.
(35)
Kiinan viranomaiset väittivät myös, että komissio ei ilmoittanut markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä Kiinan viranomaisille. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, sillä komission yksiköt toimittivat 12 päivänä heinäkuuta 2012 Kiinan edustustoon EU:ssa verbaalinootin, johon sisältyi markkinatalouskohtelua koskeva ilmoitusasiakirja.
(36)
Lopuksi vielä väitettiin, että komissio käyttää vertailumaan tuottajalta saatuja tarkistamattomia tietoja väliaikaisten tullien käyttöönottoa varten. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, sillä komissio käytti perustana tietoja, jotka se analysoi ja totesi luotettaviksi, kuten 48 kappaleessa selvästi todetaan. Komission oli käännyttävä kanadalaisen vertailutuottajan puoleen, koska korealainen vertailutuottaja kieltäytyi yhteistyöstä juuri ennen suunniteltua ja sovittua tarkastuskäyntiä (ks. 45 kappale). Tuottajan toimitiloihin tehdään näin ollen tarkastuskäynti vasta menettelyn alustavan vaiheen jälkeen. Väitettiin myös, että korealainen vertailuyritys peruutti yhteistyönsä markkinatalouskohtelua koskevan päätöksen vuoksi. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, koska peruutus tehtiin 3 päivänä heinäkuuta ja markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoitettiin 12 päivänä heinäkuuta 2012.
(37)
Mikään esitetyistä väitteistä ei ollut sellainen, että se olisi muuttanut markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevia päätelmiä.
(38)
Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että kumpikaan kahdesta tutkimuksessa yhteistyössä toimineesta kiinalaisesta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä, joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistettuja vaatimuksia.
2. Yksilöllinen kohtelu
(39)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset. Kyseiset perusteet, jotka ovat pelkästään viitteellisiä, ovat lyhyesti seuraavat:
-
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;
-
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;
-
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta;
-
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan; ja
-
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(40)
Otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, joka pyysi markkinatalouskohtelua, pyysi myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että sille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Toinen otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja pyysi ainoastaan yksilöllistä kohtelua. Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että nämä kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttivät yksilöllisen kohtelun myöntämistä koskevat vaatimukset.
3. Yksilöllinen tarkastelu
(41)
Kuusi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti yksilöllistä tarkastelua koskevan pyynnön perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti; näistä vain yksi oli pyytänyt markkinatalouskohtelua. Sille vientiä harjoittavalle tuottajalle (Union Steel China), joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, päätettiin alustavasti tehdä yksilöllinen tarkastelu, koska se ei aiheuttanut kohtuutonta rasitetta, sillä kyseistä vientiä harjoittavaa tuottajaa oli jo tarkasteltu sen markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön yhteydessä.
(42)
Tämä vientiä harjoittava tuottaja pyysi markkinatalouskohtelua mutta myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että sille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Pyynnön tarkastelun jälkeen päätettiin alustavasti myöntää yksilöllinen kohtelu Union Steel Chinalle, koska se täytti yksilöllisen kohtelun myöntämistä koskevat vaatimukset.
4. Normaaliarvo
4.1. Vertailumaan valinta
(43)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaan kotimarkkinahintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.
(44)
Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa käyttää joko Kanadaa tai Etelä-Afrikkaa vertailumaana normaaliarvoa määrittäessään ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(45)
Komissio selvitti, olisiko olemassa muita vertailumaaksi sopivia maita, ja lähetti tähän liittyen kyselylomakkeita orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajille Kanadassa ja Etelä-Afrikassa mutta myös Brasiliassa ja Etelä-Koreassa. Kyselylomakkeisiin saatiin vastaukset ainoastaan kahdelta orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajalta, joista toinen oli Kanadassa ja toinen Etelä-Koreassa. Molemmilla mailla vaikuttaa olevan avoimet markkinat ilman tuontitulleja, ja niillä on merkittävää tuontia useista kolmansista maista. Lisäksi Etelä-Koreassa oli ainakin neljä muuta tarkasteltavana olevan tuotteen kotimaista tuottajaa, minkä ansiosta kotimarkkinoilla on paljon kilpailua. Menettelyn erittäin edistyneessä vaiheessa, 3 päivänä heinäkuuta 2012, ja juuri ennen komission yksiköiden tarkastuskäyntiä, Etelä-Korean tuottaja kuitenkin kieltäytyi yhteistyöstä selittämättä syytä.
(46)
Edellä esitetyn perusteella vertailumaaksi valittiin Kanada. Kanadassa on ainakin neljä muuta tarkasteltavana olevan tuotteen kotimaista tuottajaa, minkä ansiosta kotimarkkinoilla on paljon kilpailua. Tutkimuksen perusteella ei ole mitään syytä katsoa, etteikö Kanada olisi sopiva normaaliarvon määrittämiseen.
(47)
Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että kanadalaisen tuottajan kustannusrakennetta ei voida verrata kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan kustannusrakenteeseen. Kustannusrakenteessa ei kuitenkaan havaittu mitään merkittäviä eroavaisuuksia, minkä vuoksi väite hylättiin.
(48)
Tutkimuksessa yhteistyössä toimineen kanadalaisen tuottajan vastaukset analysoitiin ja todettiin sellaisiksi luotettaviksi tiedoiksi, joiden pohjalta normaaliarvo voidaan määrittää.
(49)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Kanada on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti sopiva ja tarkoituksenmukainen vertailumaa.
4.2. Normaaliarvon määrittäminen
(50)
Koska yksi otokseen valittu yritys ja yritys, jonka yksilöllistä tarkastelua koskeva pyyntö hyväksyttiin, eivät voineet osoittaa täyttävänsä markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevia vaatimuksia, ja toinen otokseen valittu yritys ei pyytänyt markkinatalouskohtelua, normaaliarvo kaikille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen tietojen perusteella
(51)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensin, oliko samankaltaisen tuotteen myynti Kanadassa riippumattomille asiakkaille edustavaa. Kanadalaisen yhteistyössä toimineen tuottajan samankaltaisen tuotteen myynnin Kanadan kotimarkkinoilla havaittiin olevan määrältään edustavaa verrattuna tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, jota otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat ja se vientiä harjoittava tuottaja, jonka yksilöllistä tarkastelua koskeva pyyntö hyväksyttiin, veivät unioniin.
(52)
Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko kyseisen myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan myynnin osuus. Myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tätä varten määritettiin kanadalaisen tuottajan tuotantokustannukset tutkimusajanjakson aikana.
(53)
Niiden tuotelajien osalta, joiden myyntimäärästä kotimarkkinoilla yli 80 prosenttia ylitti kustannukset ja joiden keskimääräinen painotettu myyntihinta vastasi vähintään yksikkötuotantokustannuksia, normaaliarvo tuotelajeittain laskettiin kyseisen lajin kokonaismyynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei.
(54)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen myyntihinta tutkimusajanjaksolla.
(55)
Sellaisten tuotelajien osalta, joiden myynti ei ollut kannattavaa, normaaliarvo määritettiin laskennallisesti käyttämällä kanadalaisen tuottajan valmistuskustannuksia, joihin oli lisätty myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voittomarginaali niiden tuotelajien osalta, joiden myynti oli kannattavaa.
4.3. Yksilöllisen kohtelun saaneiden vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnat
(56)
Koska kaikki tutkimuksessa yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, harjoittivat vientimyyntiä suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
4.4. Vertailu
(57)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen ja palkkioiden perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin näyttö.
5. Polkumyyntimarginaalit
(58)
Polkumyyntimarginaalit niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla vertailumaalle määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja kullekin yritykselle määritettyä painotettua keskimääräistä vientihintaa ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
(59)
Niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joita ei valittu otokseen, laskettiin otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin painotettu keskiarvo. Näin laskettu otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien väliaikainen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 61,1 prosenttia.
(60)
Niihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, jotka eivät toimineet yhteistyössä tai olleet tiedossa, sovellettavan koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin laskemiseksi määritettiin ensin yhteistyössä toimimisen aste vertaamalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamia unioniin suuntautuvan viennin määriä vastaaviin Eurostatin tilastoihin.
(61)
Koska yhteistyössä toimimisen aste Kiinassa oli noin 70 prosenttia, kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava koko maata koskeva polkumyyntimarginaali määritettiin käyttämällä korkeinta polkumyyntimarginaalia, joka oli vahvistettu vientiä harjoittavien tuottajien edustavien tuotelajien osalta. Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 77,9 prosenttia CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
(62)
Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, ja ne ovat seuraavat:
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
Union Steel China and Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
Otoksen painotettu keskiarvo
61,1 %
Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali
77,9 %
D. VAHINKO
1. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala
(63)
Tarkastelujakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja todennettuja kyselyvastauksia.
(64)
Tutkimusajanjakson aikana orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita valmisti unionissa 22 tuottajaa. Edeltävässä kappaleessa esitetyn perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan noin 3 645 298 tonnia tutkimusajanjakson aikana. Ne unionin tuottajat, jotka vastaavat unionin kokonaistuotannosta, muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
2. Unionin markkinoiden määrittäminen
(65)
Tutkimuksen aikana havaittiin, että huomattava osa otokseen valittujen unionin tuottajien tuotannosta oli tarkoitettu kytkösmarkkinoilla käytettäväksi eli se usein yksinkertaisesti siirrettiin (ilman laskua) ja/tai toimitettiin siirtohinnoilla saman yrityksen tai yritysten ryhmän sisällä jatkojalostusta varten.
(66)
Unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon sekä kulutuksen ja useiden unionin tuotannonalan tilanteeseen liittyvien taloudellisten indikaattorien määrittämiseksi tutkittiin, oliko unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotannon myöhempi käyttötarkoitus otettava huomioon tarkastelussa ja missä määrin.
(67)
Mahdollisimman täydellisen kuvan saamiseksi unionin tuotannonalan tilanteesta kaikkea orgaanisella aineella pinnoitettuihin terästuotteisiin liittyvää toimintaa koskevat tiedot analysoitiin, minkä jälkeen määritettiin, oliko tuotanto tarkoitettu kytkösmarkkinoille vai vapaille markkinoille.
(68)
Seuraavien unionin tuotannonalaan liittyvien taloudellisten indikaattorien osalta todettiin, että tarkoituksenmukaisessa analyysissa ja arvioinnissa on keskityttävä vapailla markkinoilla vallitsevaan tilanteeseen: myyntimäärä ja myyntihinnat unionin markkinoilla, markkinaosuus, kasvu, sekä vientimäärä ja -hinnat; tämän jälkeen vahinkoindikaattorit oikaistiin tiedossa olevan, unionin tuotannonalan sisällä tapahtuvan kytkösmarkkinakäytön ja myynnin osalta, ja tätä kytkösmarkkinakäyttöä ja myyntiä analysoitiin erikseen.
(69)
Tutkimuksen perusteella muista taloudellisista indikaattoreista kuitenkin todettiin, että niitä voitaisiin tutkia järkevästi ainoastaan ottamalla huomioon koko toiminta. Tuotanto (sekä kytkösmarkkinoita että vapaita markkinoita varten), kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, palkat ja pääoman saanti riippuvat koko toiminnasta riippumatta siitä, on tuotanto suunnattu kytkösmarkkinoille vai myydäänkö se vapailla markkinoilla.
3. Unionin kulutus
(70)
Unionin tuotannonala myy samankaltaista tuotetta etuyhteydettömille asiakkaille, ja sitä myydään/siirretään etuyhteydessä oleville yrityksille jatkojalostettavaksi esimerkiksi teräspalvelukeskuksissa.
(71)
Määrittäessään orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden todettavissa olevaa unionin kulutusta komissio laski yhteen Eurostatin tietojen mukaan unioniin tuotujen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kokonaismäärän ja unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen myynnin ja kytköskäytön määrän, joka esitettiin valituksen tekijän ilmoituksessa ja varmennettiin otokseen valittujen unionin tuottajien toimitiloihin tehdyillä tarkastuskäynneillä.
(72)
Eurostatin tuontitiedoista on mainittava, että asiaan liittyvien CN-koodien kuvaukset (ks. 13 kappale) eivät rajoitu tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kuvaukseen, ja näin ollen Eurostatin ilmoittamaan näitä koodeja koskevaan tuontiin saattaa sisältyä muitakin tuotteita. Koska tietoja ei kuitenkaan ole saatavilla tällaisen muun tuonnin mahdollisista määristä tai näiden määrien merkittävyydestä, alustavasti päätettiin käyttää asiaan liittyvien CN-koodien mukaisesti tuotuja tuotteita koskevia tietoja sellaisena, kuin Eurostat ne on ilmoittanut.
(73)
Tämän perusteella unionin kokonaiskulutus kehittyi seuraavasti:
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kulutus (tonnia)
5 691 713
4 327 650
4 917 068
5 177 970
Indeksi (2008 = 100)
100
76
86
91
(74)
Kokonaiskulutus EU:n markkinoilla supistui tarkastelujakson aikana 9 prosenttia. Vuosien 2008 ja 2009 välillä laskua oli noin 24 prosenttia, mikä johtui maailmanlaajuisen talouskriisin kielteisistä vaikutuksista, erityisesti rakennusalalla. Tämän jälkeen kulutus alkoi jälleen elpyä ja kasvoi yhteensä 20 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana mutta oli edelleen alle vuoden 2008 tason.
4. Asianomaisesta maasta tuleva tuonti ja sen markkinaosuus
(75)
Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti:
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indeksi (2008 = 100)
100
32
98
149
Markkinaosuus
8,3 %
3,5 %
9,4 %
13,6 %
Indeksi (2008 = 100)
100
42
114
163
Lähde: Eurostat.
(76)
Kulutuksen supistumisesta huolimatta Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi (49 %) tarkastelujaksolla. Talouskriisin kielteisten vaikutusten vuoksi myös Kiinasta tulevan tuonnin määrä laski jyrkästi vuonna 2009. Tuonti Kiinasta alkoi kuitenkin elpyä erittäin nopeasti niin, että kasvu vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana oli vaikuttavat 367 prosenttia.
(77)
Vastaavasti tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi 63 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vaikka markkinaosuus laski alle puoleen entisestä vuosien 2008 ja 2009 välillä, se osoitti huomattavaa kasvusuuntausta vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja kasvoi 290 prosenttia.
4.1. Tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
Tuonti Kiinasta
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)
875
728
768
801
Indeksi (2008 = 100)
100
83
88
91
Lähde: Eurostat.
(78)
Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta laski 9 prosenttia tarkastelujaksolla. Vuosien 2008 ja 2009 välillä se laski merkittävästi eli 17 prosenttia, minkä jälkeen se kasvoi viisi prosenttiyksikköä vuosina 2009 ja 2010 ja vielä 3 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana.
(79)
Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat johdonmukaisesti alle unionin tuotannonalan myyntihintojen koko tarkastelujakson ajan. Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, vuonna 2009 talouskriisin ollessa pahimmillaan 17 prosentinkaan hinnanalennus ei auttanut Kiinasta tulevaa tuontia säilyttämään markkinaosuutta tilanteessa, jossa kulutus supistui äkillisesti ja markkinoiden toiminta hidastui merkittävästi, mutta hintojen jatkuva alittavuus seuraavina vuosina selittää Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuuden tasaista ja vaikuttavaa kasvua vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
(80)
Tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden määrittämiseksi verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin tuotelajikohtaisiin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(81)
Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos osoitti yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan jopa 25,9 prosenttia ilmaistuna prosenttiosuutena otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla.
5. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
5.1. Alustavat huomautukset
(82)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(83)
Kuten 5 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon tutkimiseen käytettiin otantamenetelmää.
(84)
Mikrotalouden indikaattoreiden, kuten yksikköhinta, yksikkökohtaiset kustannukset, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti ja varastot, määrittämiseen käytettiin kuuden otokseen valitun unionin tuottajan toimittamia ja tarkistettuja tietoja.
(85)
Valituksen tekijän unionin kaikista orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajista toimittamien tietojen, jotka ristiintarkistettiin muista käytettävissä olevista lähteistä, ja makrotalouden indikaattoreiden, kuten unionin tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys ja tuottavuus, määrittämiseen käytettiin otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistettuja tietoja.
5.2. Koko unionin tuotannonalaa koskevat tiedot
5.2.1. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(86)
Tarkastelujakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia unionin tuotannonalasta saatavilla olevia tietoja, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja todennettuja kyselyvastauksia.
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä (tonnia)
4 218 924
3 242 741
3 709 441
3 645 298
Indeksi (2008 = 100)
100
77
88
86
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
5 649 268
5 754 711
5 450 138
5 431 288
Indeksi (2008 = 100)
100
102
96
96
Kapasiteetin käyttöaste
75 %
56 %
68 %
67 %
Indeksi (2008 = 100)
100
75
91
90
Lähde: Valitus ja kyselyvastaukset.
(87)
Taulukosta käy ilmi, että tuotanto väheni tarkastelujaksolla 14 prosenttia. Kysynnän vähenemistä vastaavasti tuotanto laski jyrkästi vuonna 2009, minkä jälkeen se elpyi osittain vuonna 2010 ja laski taas hieman tutkimusajanjaksolla kulutuksen kasvusta huolimatta.
(88)
Tuotantokapasiteetti laski 4 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kapasiteetin käyttöaste seuraili tuotannon suuntausta ja laski 10 prosenttia tarkastelujakson aikana.
5.2.2. Myynnin määrä, markkinaosuus ja kasvu
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Myyntimäärä (tonnia)
3 355 766
2 707 611
3 003 917
2 936 255
Indeksi (2008 = 100)
100
81
90
87
Markkinaosuus (tonnia)
59,0 %
62,6 %
61,1 %
56,7 %
Indeksi (2008 = 100)
100
106
104
96
Lähde: Valitus ja kyselyvastaukset.
(89)
Vuonna 2009 unionin tuotannonalan myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille väheni huomattavasti eli 19 prosenttia. Vuonna 2010 myyntimäärä kasvoi 9 prosenttiyksikköä mutta laski sitten 3 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana.
(90)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 4 prosenttia tarkastelujakson aikana. Aluksi markkinaosuus kasvoi vuonna 2009, jonka jälkeen unionin tuotannonalan osuus pieneni vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi sen markkinaosuus oli 6 prosenttia pienempi tutkimusajanjaksolla kuin vuonna 2009; tässä yhteydessä on huomattava, että kulutus kasvoi yli 20 prosenttia samalla kaudella. Näin ollen unionin tuotannonala ei pystynyt hyödyntämään kulutuksen kasvua ja hankkimaan takaisin myyntimääräänsä ja osaa aiemmin menettämästään markkinaosuudesta.
(91)
Samalla kun unionin kulutus laski 9 prosenttia tarkastelujaksolla ja unionin tuotannonalan myyntimäärä etuyhteydettömille osapuolille laski 13 prosenttia, unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 2,3 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä eli 59 prosentista 56,7 prosenttiin.
5.2.3. Työllisyys ja tuottavuus
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Työllisyys (kokoaikaiseksi muutettuna)
6 790
5 953
5 723
5 428
Indeksi (2008 = 100)
100
88
84
80
Tuottavuus (tonnia/FTE)
621
545
648
672
Indeksi (2008 = 100)
100
88
104
108
Lähde: Valitus, kyselyvastaukset ja Eurofer.
(92)
Unionin tuotannonalan työllisyys noudatteli asteittain laskevaa suuntausta. Näin ollen työntekijöiden määrä (kokoaikavastaavina mitattuna) tuotannonalalla laski 20 prosenttia tarkastelujaksolla ja oli alimmillaan tutkimusajanjaksolla. Tuottavuus kuitenkin kasvoi 8 prosenttia tarkastelujakson aikana, mikä osoittaa, että tuotannonala pyrki myös järkeistämään tuotantokustannuksia.
5.3. Otokseen valittuihin unionin tuottajiin liittyvät tiedot
5.3.1. Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa
(93)
Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa laskivat 3 prosenttia tarkastelujaksolla. Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana hinnat nousivat 23 prosenttia lisääntyvän kulutuksen ja myyntimäärien myötä mutta eivät palautuneet vuoden 2008 tasolle.
(94)
Samaan aikaan samankaltaisen tuotteen keskimääräiset tuotanto- ja myyntikustannukset kasvoivat 6 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä johtui yksikkövalmistuskustannusten kohoamisesta, kun myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset yksikköä kohti laskivat 34 prosenttia.
(95)
Etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan myynnin yksikköhintojen laskun (21 prosenttia vuonna 2009) ja tähän liittyvien tappioiden jälkeen yksikköhinnat alkoivat elpyä. Vuonna 2010 ja tutkimusajanjakson aikana unionin tuotannonalan kustannukset kohosivat, ja se pystyi nostamaan hintojaan vain kohtuullisesti niiden kattamiseksi, mikä riitti vain pitämään kannattavuuden samalla tasolla vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla. Tämä johti kuitenkin markkinaosuuden pienenemiseen entisestään, koska kiinalaisen tuonnin hinnat olivat jatkuvasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat.
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Yksikköhinta EU:ssa etuyhteydettömille asiakkaille (euroa/tonni)
1 023
805
911
994
Indeksi (2008 = 100)
100
79
89
97
Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/tonni)
925
884
893
978
Indeksi (2008 = 100)
100
95
97
106
Lähde: Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
5.3.2. Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Myynnin kannattavuus EU:ssa riippumattomille asiakkaille (% liikevaihdosta)
6,7 %
-9,3 %
2,8 %
2,6 %
Indeksi (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Kassavirta (euroa)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indeksi (2008 = 100)
100
64
46
62
Investoinnit (euroa)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indeksi (2008 = 100)
100
8
22
27
Investointien tuotto
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Indeksi (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Lähde: Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
(96)
Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Talouskriisin aikaan vuonna 2009 unionin tuotannonalan kannattavuus laski dramaattisesti ja tappiot olivat 13,9 prosenttia. Kannattavuus alkoi elpyä vuonna 2010, mutta kasvavat tuotantokustannukset estivät tuotannonalalla terveenä ja kestävänä pidetyn tason saavuttamista (6,7 % - ks. 156 kappale). Koko tarkastelujakson aikana kannattavuus laski 61 prosenttia.
(97)
Kassavirran suuntaus noudatteli pitkälti kannattavuuden negatiivista suuntausta. Alhaisin taso saavutettiin vuonna 2010. Myös investointien tuotto väheni 56 prosenttia (vuoden 2008 tasolta 13,8 prosentista 6 prosenttiin tutkimusajanjaksolla).
(98)
Kannattavuuden, kassavirran ja investointien tuoton kehityssuunta tarkastelujaksolla rajoitti unionin tuotannonalan kykyä investoida omaan toimintaansa ja heikensi sen kehittymistä. Unionin tuotannonala pystyi tekemään merkittäviä investointeja tarkastelujakson alussa, mutta sen jälkeen investoinnit laskivat jyrkästi vuonna 2009, ja tarkastelujaksolla laskua oli yhteensä 73 prosenttia.
(99)
Kuten edellä on esitetty, unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni, mutta sen kyky hankkia pääomaa ei vaikuttanut heikentyneen vakavasti tarkastelujaksolla.
5.3.3. Varastot
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indeksi (2008 = 100)
100
83
107
112
Lähde: Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
(100)
Kuuden otokseen valitun unionin tuottajan varastojen osuus oli noin 8 prosenttia tuotantomäärästä tutkimusajanjakson aikana. Loppuvarastot kasvoivat 12 prosenttia tarkastelujakson aikana. On huomattava, että vaikka varastot eivät ole tuotannonalan kannalta merkittävä indikaattori, koska tuotanto tapahtuu pääasiassa tilausten perusteella, varastojen kasvu tapahtui pääasiassa vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana samaan aikaan, kun Kiinasta peräisin oleva polkumyyntituonti kasvoi voimakkaasti.
5.3.4. Työvoimakustannukset
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa, otokseen valitut EU:n tuottajat)
60 959
57 892
58 637
62 347
Indeksi (2008 = 100)
100
95
96
102
(101)
Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kasvoivat vain 2 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä on vähemmän kuin inflaatioaste. Tutkimuksessa kävi ilmi, että otokseen valitut tuottajat tekivät merkittäviä leikkauksia, erityisesti yleis- ja hallintokustannuksiin, ja ovat pitäneet tiukasti kiinni tehokkuudesta.
5.3.5. Käyttö ja myynti kytkösmarkkinoilla
(102)
Kuten 65 kappaleessa todetaan, orgaanisella aineella pinnoitetuille terästuotteille on EU:ssa merkittävät markkinat, jotka muodostuvat näiden tuotteiden jatkojalostuskäytöstä unionin tuotannonalalla. Näiden markkinoiden analysointia varten tarkasteltiin otokseen valittujen ja muiden unionin tuottajien kaikkia kytkösmarkkinakäytön ja etuyhteydessä oleville osapuolille suuntautuneen myynnin (kytkösmarkkinamyynti) määriä.
(103)
Todettiin, että kytkösmarkkinakäyttö ja -myynti oli suunnattu yritysten itsensä tai niihin etuyhteydessä olevien yritysten harjoittamaan jatkojalostukseen niiden otokseen valittujen unionin tuottajien ryhmissä, jotka toimivat lähinnä rakennusmateriaalien alalla eli ovat orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden loppukäyttäjiä.
(104)
Edellä esitetyn perusteella todettiin, että unionin tuottajien kytkösmarkkinoilla tapahtuvan käytön ja myynnin osuus oli 27 prosenttia kokonaistuotantomäärästä tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla kytkösmarkkinakäyttö ja siihen liittyvä myynti laskivat 19 prosenttia ja markkinaosuus 11 prosenttia.
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kytkösmarkkinakäyttö ja -myynti (tonnia)
1 225 686
935 374
994 933
993 701
Indeksi (2008 = 100)
100
76
81
81
Markkinaosuus
22 %
22 %
20 %
19 %
Indeksi (2008 = 100)
100
100
94
89
Lähde: Valitus ja otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
(105)
Kytkösmarkkinakäytön ja -myynnin arvoa analysoitiin otokseen valittujen tuottajien toimittamien kyselylomakevastausten perusteella, jotka tarkastettiin tarkastuskäynnillä. Tutkimuksessa todettiin, että kytkösmarkkinakäytön ja -myynnin välillä ei ollut merkittävää eroa tuotteen loppukäytön osalta. Yritykset ilmoittivat kytkösmarkkinakäytöstä, kun jatkojalostustuotanto tapahtui saman oikeussubjektin sisällä, mutta kytkösmarkkinamyyntiä oli muille etuyhteydessä oleville oikeussubjekteille suuntautunut myynti, josta laskutettiin. Lisäksi hinnoittelumenetelmä sekä kytkösmarkkinakäytössä että etuyhteydessä oleville osapuolille suuntautuneessa myynnissä oli samanlainen, eli tuotteen käypä arvo (nk. cost plus -menetelmä) veloitettiin sekä etuyhteydessä olevilta yrityksiltä että otokseen valittujen yritysten sisäisiltä jatkojalostustuotantoyksiköiltä.
(106)
Näin laskettuna keskimääräinen arvo tonnilta kohosi 1 prosentin tarkastelujakson aikana ja oli 2 prosenttia alempi kuin otokseen valittujen unionin tuottajien myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kytkösmarkkinakäyttö ja -myynti (euroa/tonni)
967
787
910
975
Indeksi (2008 = 100)
100
81
94
101
Lähde: Otokseen valittujen tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
(107)
Kun otetaan huomioon, että suurin osa kytkösmarkkinamyynnistä ja -käytöstä oli suunnattu unionin tuottajien tuotantoketjun loppupään rakennusmateriaalitoimintaan, kyseinen myynti ja käyttö joutui myös välillisesti alttiiksi muiden markkinatoimijoiden kilpailulle, mukaan luettuna Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti. Jatkojalostustuotannon sisäinen kysyntä riippui mahdollisuudesta myydä jatkojalostustuotteet vapailla markkinoilla, joihin polkumyyntituonti ei vaikuta. Näin ollen voidaan päätellä, että määrän ja markkinaosuuden supistuminen tarkastelujaksolla johtui Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamasta kilpailusta.
5.3.6. Aiemman polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutukset
(108)
Koska kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyynnin vastainen menettely, käytössä ei ole tietoja, joiden perusteella voitaisiin arvioida mahdollisen aiemman polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutuksia.
6. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus
(109)
Kaikki edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa vahvistetut ja täsmennetyt marginaalit ovat merkittävästi yli vähimmäistason. Kun otetaan lisäksi huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutuksia EU:n markkinoilla ei voida pitää vähäpätöisinä.
7. Vahinkoa koskevat päätelmät
(110)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikki unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit heikkenivät tai eivät kehittyneet kulutusta vastaavasti tarkastelujaksolla.
(111)
Tarkastelujaksolla, jolloin kulutus väheni, tuontimäärät Kiinasta kasvoivat jatkuvasti ja merkittävästi. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä pieneni kaikkiaan 13 prosenttia, ja sen markkinaosuus putosi 59 prosentista 56,7 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Vaikka kulutus elpyi 20 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä, vuosi kysyntään vaikuttavan talouskriisin jälkeen unionin tuotannonalan markkinaosuus oli laskemassa. Unionin tuotannonala ei pystynyt saamaan takaisin menetettyä markkinaosuutta, koska polkumyynnillä EU:n markkinoille tuleva tuonti Kiinasta lisääntyi merkittävästi. Matalahintainen polkumyyntituonti lisääntyi tarkastelujaksolla ja alitti jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat.
(112)
Vakavia vaikutuksia kohdistui myös unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan ja kannattavuuteen. Tästä syystä unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa ja tehdä investointeja heikkeni.
(113)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
E. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(114)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko polkumyynnillä Kiinasta tuleva tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Komissio tarkasteli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa samaan aikaan, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyyntituonnin aiheuttamaksi.
2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(115)
Tutkimus osoitti, että unionin kulutus väheni 9 prosenttia tarkastelujaksolla ja samaan aikaan Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä kasvoi rajusti, noin 49 prosenttia, samoin kuin sen markkinaosuus, joka nousi vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä 63 prosenttia eli 8,3 prosentista 13,6 prosenttiin. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä etuyhteydettömille osapuolille laski 13 prosenttia ja myynnin markkinaosuus 4 prosenttia (vuoden 2008 tasolta 59 prosentista 56,7 prosenttiin tutkimusajanjaksolla).
(116)
Lisäksi talouskriisi vaikutti myös Kiinasta tulevaan tuontiin, joka laski 68 prosenttia vuodesta 2008 vuoteen 2009, mutta se elpyi hyvin nopeasti ja kasvoi 367 prosenttia tutkimusajanjakson lopussa, vaikka unionin kulutus kasvoi ainoastaan 20 prosenttia samalla kaudella. Kiinalaisen tuonnin yksikköhinnat laskivat 9 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna ja alittivat unionin tuotannonalan hinnat 25,9 prosentilla tutkimusajanjakson aikana, ja näin ollen sen markkinaosuus kasvoi vuodesta 2008 tutkimusajanjaksolle 63 prosenttia eli 13,6 prosenttiin.
(117)
Samaan aikaan eli vuodesta 2008 tutkimusajanjaksolle unionin tuottajien myyntimäärä etuyhteydettömille osapuolille laski kokonaisuudessaan 13 prosenttia. Markkinoiden elpyessä vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonala pystyi lisäämään myyntiään etuyhteydettömille osapuolille ainoastaan 8 prosenttia mutta menetti markkinaosuuttaan 9 prosenttia, minkä vuoksi se pystyi saamaan etua lisääntyneestä kulutuksesta vain vähäisessä määrin. Kiinasta tuleva tuonti sai eniten etua elpymässä olevasta kulutuksesta ja jätti muut markkinatoimijat kauas taakseen.
(118)
Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat putosivat tarkastelujakson aikana 9 prosenttia. Vaikka hinnat olivat kohoamassa vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä sen jälkeen, kun ne olivat pudonneet jyrkästi vuonna 2009, ne olivat jatkuvasti alle unionin tuotannonalan veloittamien hintojen. Yksikköhinnat etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa laskivat ainoastaan 3 prosenttia, mikä osoittaa jonkinasteista vastustuskykyä kiinalaisen tuonnin aiheuttamalle hintapaineelle. Hinnat selvästikin pidettiin tällä tasolla alhaisempien myyntimäärien ja myynnin alhaisemman kannattavuuden kustannuksella, koska myynnin kannattavuus laski 61 prosenttia eli vuoden 2008 tasolta 6,7 prosentista 2,6 prosenttiin tutkimusajanjaksolla, kun valmistuskustannukset olivat kasvussa.
(119)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin äkillinen lisääntyminen hinnoilla, jotka jatkuvasti alittavat unionin tuotannonalan hinnat, on vaikuttanut ratkaisevasti unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon, joka on estänyt unionin tuotannonalaa hyödyntämästä täysimääräisesti unionin kulutuksen elpymistä.
3. Muiden tekijöiden vaikutus
3.1. Kolmansista maista tuleva tuonti
Maa
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Etelä-Korea
Määrä (tonnia)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indeksi (2008 = 100)
100
99
76
104
Markkinaosuus (%)
4 %
5,2 %
3,5 %
4,6 %
Indeksi (2008 = 100)
100
131
88
114
Keskimääräinen hinta
901
727
846
903
Indeksi (2008 = 100)
100
81
94
100
Intia
Määrä (tonnia)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indeksi (2008 = 100)
100
93
97
88
Markkinaosuus (%)
2,8 %
3,4 %
3,2 %
2,7 %
Indeksi (2008 = 100)
100
123
112
97
Keskimääräinen hinta
932
667
773
824
Indeksi (2008 = 100)
100
72
83
88
Muut maat
Määrä (tonnia)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indeksi (2008 = 100)
100
64
50
67
Markkinaosuus (%)
4,4 %
3,7 %
2,5 %
3,2 %
Indeksi (2008 = 100)
100
84
58
74
Keskimääräinen hinta
951
809
924
955
Indeksi (2008 = 100)
100
85
97
100
Kaikki kolmannet maat yhteensä Kiinaa lukuun ottamatta
Määrä (tonnia)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indeksi (2008 = 100)
100
84
71
86
Markkinaosuus (%)
11,2 %
12,3 %
9,2 %
10,5 %
Indeksi (2008 = 100)
100
110
82
94
Keskimääräinen hinta
929
735
842
898
Indeksi (2008 = 100)
100
79
91
97
Lähde: Eurostat.
(120)
Kiinasta tulevan tuonnin osuus oli 56 prosenttia kaikesta tuonnista EU:hun tutkimusajanjakson aikana, ja muita maita, joista tuli merkittävästi tuontia, olivat Intian tasavalta, jäljempänä ’Intia’, (11 %) ja Etelä-Korea (19 %). Intiasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta laski voimakkaasti, 12 prosenttia, mutta toisin kuin Kiinasta tuleva tuonti, intialainen tuonti väheni kaikkiaan 12 prosenttia tarkastelujaksolla ja sen markkinaosuus pieneni 3 prosenttia. Tuonti Etelä-Koreasta kasvoi vain 4 prosenttia, ja sen keskimääräinen hinta pysyi samalla tasolla kuin vuonna 2008. Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli 2,7 prosenttia tutkimusajanjaksolla ja Etelä-Koreasta tulevan tuonnin 4,6 prosenttia.
(121)
Muu tuonti, jonka osuus oli 14 prosenttia kokonaistuonnista, väheni 33 prosenttia, ja sen keskimääräinen hinta pysyi samalla tasolla kuin vuonna 2008.
(122)
Vaikka kaiken muun tuonnin keskimääräinen hinta oli unionin tuotannonalan hintatason alapuolella, tällä tuonnilla on vain vähäistä tai ei mitään vaikutusta. Ensinnäkään ei ole näyttöä siitä, että tuonti muista maista olisi perustunut vilpilliseen kaupankäyntiin. Toiseksi tärkeimmistä tuontimaista tulevan muun tuonnin - toisin kuin kiinalaisen tuonnin - hintataso säilyi melko vakaana koko tarkastelujakson ajan, mikä osoittaa, että unionin tuotannonala pystyy kilpailemaan menestyksekkäästi tämän tuonnin markkinasegmenteillä. Kolmanneksi tuonti muista maista heikentyi tarkastelujakson aikana ja pysyi edelleen alhaisella tasolla sekä kokonaisuudessaan että tärkeimpien vientimaiden osalta erikseen. Lisäksi muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus supistui, mikä vahvistaa sitä, että kyseinen tuonti ei ole voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle.
3.2. Unionin tuotannonalan vientitoiminta
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Vienti (Eurostat, tonnia)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indeksi (2008 = 100)
100
91
87
90
Keskihinta (euroa/tonni)
1 068
937
995
1 092
Indeksi (2008 = 100)
100
88
93
102
Otokseen valittujen unionin tuottajien vienti
53 542
46 516
48 102
46 228
Indeksi (2008 = 100)
100
87
90
86
Keskimääräinen myyntihinta (euroa/tonni)
1 086
826
984
1 132
Indeksi (2008 = 100)
100
76
91
104
Lähde: Eurostat ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.
(123)
Unionin tuotannonalan orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden kokonaisvienti kolmansiin maihin Eurostatin mukaan laski tarkastelujakson aikana 10 prosenttia. Keskimääräinen hinta on kuitenkin ollut suhteellisen korkealla tasolla ja kohosi 2 prosenttia tarkastelujaksolla. Viennin osuus EU:n kokonaistuotannosta oli 17 prosenttia ja auttoi unionin tuotannonalaa saavuttamaan suurtuotannon etuja ja vähentämään tuotantokustannuksia. Näin ollen voidaan päätellä, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko ei voinut johtua sen vientitoiminnasta.
(124)
Tämä yleiskuva tulee esiin myös otokseen valittujen unionin tuottajien kolmansien maiden etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan viennin tilanteessa. Tämä vienti väheni tarkastelujaksolla 14 prosenttia, mutta myös siinä viennin yksikköhinta on ollut jatkuvasti korkeampi (keskimäärin 2-12 % vuodesta riippuen) kuin hinta EU:ssa. Viennin määrä oli vain 3 prosenttia, joten se ei ole voinut vaikuttaa EU:n markkinoilla kärsittyyn vahinkoon.
3.3. Unionin tuotannonalan oma tuonti Kiinasta
(125)
Tutkimuksen aikana väitettiin, että valituksen tekijät (niihin etuyhteydessä olevien yritysten kautta) olivat tuoneet tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta itse ja että tämän tuonnin osuus oli 20-40 prosenttia kaikesta Kiinasta peräisin olevasta tuonnista. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Näiden väitteiden tutkimisen jälkeen todettiin, että unionin tuottajat toivat tutkimusajanjaksolla vain noin 10 000 tonnia, mikä määrä vastaa suunnilleen valituksen tekijän vireillepanon yhteydessä esittämiä tietoja. Unionin tuottajiin etuyhteydessä olevien yritysten todettiin tuovan suunnilleen vastaavan määrän, jota ei perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti ole ilmoitettu. Kyseinen tuonti oli yhteensä vain noin 2-3 prosenttia kaikesta Kiinasta peräisin olevasta tuonnista. Näin ollen ei voida päätellä, että unionin tuotannonala olisi tuonut Kiinasta sellaisia määriä ja sellaisella tavalla, että tuonti 1) kyseenalaistaisi sen aseman unionin tuottajina perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai 2) aiheuttaisi sille itselleen vahinkoa. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.
3.4. Käyttö ja myynti kytkösmarkkinoilla
(126)
Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä oli sen sitoutuminen rakennusmateriaaleja (esim. kerroslevyt, trapetsilevyt) tuottavaan jatkojalostustoimintaan - joko suoraan tai yritysryhmien sisällä etuyhteydessä olevien yritysten kautta. Erityisesti väitettiin, että unionin tuotannonala toimitti orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita omille jatkojalostusyrityksilleen alhaisempaan hintaan kuin etuyhteydettömille yrityksille, joten se ”tuki” niitä yritysryhmän sisällä ja mahdollisti sen, että ne pystyivät alittamaan kilpailijoidensa hinnat jatkojalostussegmentillä.
(127)
Kytkösmarkkinakäytön ja -myynnin keskimääräinen arvo tonnia kohti oli vain 2 prosenttia alempi kuin myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille tutkimusajanjaksolla, kuten 102-107 kappaleessa todettiin. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että polkumyyntituonnin aiheuttama epäterve kilpailu vaikutti todennäköisesti epäsuorasti myös kytkösmarkkinakäyttöön ja -myyntiin. Jos unionin tuottajien jatkojalostusliiketoiminta olisi saanut jotakin etua, kuten väitettiin, sen olisi pitänyt näkyä tämän vahinkoindikaattorin kehityksessä. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.
3.5. Talouskriisi
(128)
Talouskriisi ja sen vaikutukset rakennusalaan selittävät ainakin osittain kysynnän supistumista ja hintapaineita tarkastelujaksolla. Kuten edellä mainittiin, vuonna 2009 kulutus supistui 24 prosenttia. Markkinoiden elpyminen alkoi kuitenkin vuonna 2010, ja tutkimusajanjakson loppuun mennessä kulutus kasvoi 20 prosenttia.
(129)
Vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa analyysissä on kuitenkin erotettu toisistaan markkinoiden romahtaminen vuonna 2009 ja sen jälkeinen toipuminen vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle. Vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa analyysissä kävi selvästi ilmi, että Kiinasta tulevassa tuonnissa hyödynnettiin täysimääräisesti kulutuksen elpymistä ja lisäksi alitettiin jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat ja näin muutettiin kaikkien toimijoiden tasavertaiset mahdollisuudet toipua pudotuksesta jatkuvaksi säilymistaisteluksi.
3.6. Rakenteellinen ylikapasiteetti
(130)
Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle - josta suurin osa on vertikaalisesti integroituneita teräksen tuottajia - aiheutuneen vahingon syynä ei ole Kiinasta tuleva tuonti vaan kyseessä ovat EU:n terästeollisuuden rakenteelliset ongelmat kuten liikakapasiteetti. Lisäksi väitettiin, että terästeollisuuden keskittäminen, joka tapahtui ennen tarkastelujaksoa, johti ylikapasiteettiin, ja että mahdollisesti aiheutunut vahinko oli seurausta liian monista tuotantolaitoksista.
(131)
On totta, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotanto on pääomavaltaista, ja tuotannonalalla on suhteellisen korkeat kiinteät kustannukset. Ei kuitenkaan voida päätellä, että terästeollisuuden vakauttaminen, joka toteutettiin ennen tarkastelujaksoa, olisi johtanut ylikapasiteettiin. Tiedot osoittavat, että kokonaiskapasiteetti kasvoi hieman vuonna 2009, minkä jälkeen tuotannonala vähensi kapasiteettiaan vuonna 2010 ja jälleen tutkimusajanjaksolla. Kapasiteetti tutkimusajanjaksolla oli alhaisemmalla tasolla kuin tosiasiallinen kulutus vuonna 2008, joka oli vuosi ennen kuin talouskriisin vaikutukset tuntuivat täysimääräisesti. Kulutus EU:ssa ei ole vielä palautunut vuoden 2008 tasolla.
(132)
Lisäksi tutkimuksessa havaittiin, että ylikapasiteetin kielteiset vaikutukset kohdistuvat vain erittäin vähäisessä määrin orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden EU:n tuottajiin. Ensinnäkin tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonala on selvästi pyrkinyt pitämään yllä tehokkuutta - myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia alennettiin merkittävästi eli 34 prosenttia ja tuottavuus kasvoi 8 prosenttia koko tuotannonalan ja 6 prosenttia otokseen valittujen yritysten osalta. Toiseksi tuotantolinjoihin tehdyt jatkuvat investoinnit ja joustavuus niiden käytössä myös muiden tuotteiden tuotantoon auttoivat suurtuotannon etujen saavuttamisessa ja kiinteiden kustannusten vähentämisessä. Näin ollen kun otokseen valittujen yritysten kapasiteetin käyttöaste laski 18 prosenttia tarkastelujaksolla, keskimääräiset tuotantokustannukset kasvoivat vain 9 prosenttia, mikä sisältää myös raaka-ainekustannukset. Näin ollen ei voida päätellä, että ylikapasiteetti olisi poistanut syy-yhteyden. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.
4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(133)
Edellä on osoitettu, että Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla, etenkin vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kyseisen tuonnin todettiin myös tapahtuneen jatkuvasti unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamia hintoja alemmilla hinnoilla, erityisesti tutkimusajanjaksolla.
(134)
Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan polkumyynnin määrän ja markkinaosuuden kasvu tapahtui samanaikaisesti unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa. Tilanne heikkeni tutkimusajanjaksolla, jolloin kulutuksen elpymisestä huolimatta unionin tuotannonala ei pystynyt saamaan takaisin menettämiään markkinaosuuksia ja kannattavuus ja muut taloudelliset indikaattorit (kuten kassavirta ja investointien tuotto) polkivat samalla tasolla kuin vuonna 2010 ja työllisyys oli heikoimmillaan.
(135)
Tarkasteltaessa muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kävi ilmi, että tekijät eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
(136)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että Kiinasta tuleva polkumyyntituonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
F. UNIONIN ETU
1. Alustavat huomautukset
(137)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntituontia koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä todeta, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien ja käyttäjien edut.
2. Unionin tuotannonalan etu
(138)
Koko unionin tuotannonala koostuu 22:sta tiedossa olevasta tuottajasta, jotka Euroferin mukaan edustavat orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden koko unionin tuotantoa. Tuottajat sijaitsevat unionin eri jäsenvaltioissa ja työllistävät suoraan yli 5 400 henkeä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon liittyen.
(139)
Yksikään tuottajista ei vastustanut tutkimuksen vireillepanoa. Kuten edellä makrotaloudellisten indikaattoreiden yhteydessä osoitetaan, koko EU:n tuotannonalan tilanne heikkeni ja polkumyynnillä tapahtunut tuonti vaikutti siihen kielteisesti.
(140)
Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. On muistettava, että kaikkien vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Varsinkin yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien taloudelliseen tulokseen liittyvät indikaattorit, kuten kannattavuus ja investointien tuotto, olivat erityisen negatiivisia. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee erittäin todennäköisesti edelleen.
(141)
Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille oikeudenmukaiset kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden hinnat sellaisiksi, että niissä tulevat esiin eri komponenttien kustannukset ja markkinaolosuhteet. Voidaan olettaa, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä parantaisi sen taloudellista tilannetta ja kannattavuutta.
(142)
Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, voidaan odottaa markkinaosuuden vielä hupenevan ja unionin tuotannonalan kannattavuuden heikkenevän. Tämä olisi kestämätöntä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. On myös todennäköistä, että jotkin yksittäiset tuottajat joutuisivat sulkemaan tuotantolaitoksensa, koska ne ovat olleet erittäin tappiollisia tarkastelujakson aikana. Aiheutuneiden tappioiden ja tarkastelujakson alussa tuotantoon tehtyjen suurten investointien vuoksi voidaan olettaa, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, useimmat unionin tuottajista eivät pysty saamaan investointejaan takaisin.
(143)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.
3. Käyttäjien ja tuojien etu
(144)
Kuten 10 kappaleessa mainitaan, viisi tuojaa ilmoittautui mutta ainoastaan kaksi vastasi kyselylomakkeeseen. Valituksessa luetelluista noin 100 käyttäjästä 19 ilmaisi olevansa kiinnostunut menettelystä. Kymmenen yritystä toimitti vastaukset kyselylomakkeeseen.
(145)
Aktiivisimmat käyttäjät ja tuojat ovat toimittaneet yhteisiä kirjallisia huomautuksia, ja tutkimuksen aikana järjestettiin useita kuulemisia. Niiden keskeiset väitteet toimenpiteiden käyttöönotosta analysoidaan seuraavassa.
3.1. Kilpailu EU:n markkinoille
(146)
Väitettiin, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden EU:n markkinat eivät ole riittävän kilpailukykyiset ja että Kiinasta peräisin oleva tuonti on tarpeen, jotta orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita tuovilla ja käyttävillä yrityksillä on enemmän neuvotteluvoimaa. Lisäksi esitettiin, että unionin tuotannonala on osallisena oligopolistisissa järjestelyissä markkinoiden hallitsemiseksi. Alustavan vaiheen tutkimus ei vahvistanut näitä väitteitä, vaan siinä havaittiin, että unionin tuottajat kilpailevat samoilla markkinoilla ja myyvät usein samoille asiakkaille tai toistensa rakennusalan yrityksille. Koska ei esitetty muuta näyttöä, kuin kuulopuheisiin perustuvia valituksia vaikeuksista hintaneuvotteluissa, ja koska valituksen tehneiden viiden unionin tuottajaryhmän lisäksi EU:ssa toimii 11 muuta orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuottajaa, joista jotkin ovat erittäin suuria, ja koska muita tuontilähteitä on monia, väite ei vaikuta perustellulta, ja se hylätään alustavasti.
3.2. Riittämätön tarjonta
(147)
Väitettiin myös, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden käyttöönoton seurauksena EU:n markkinoilla olisi puutetta orgaanisella aineella pinnoitetuista terästuotteista. Kun kuitenkin otetaan huomioon edellä kuvattu tarjontalähteiden monipuolisuus sekä unionin tuotannonalan vapaa tuotantokapasiteetti, tällaista puutetta ei pidetä todennäköisenä. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.
3.3. Käyttäjien ja tuojien etuja koskevat päätelmät
(148)
Kymmenen yhteistyössä toimineen käyttäjän osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 7 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikilla käyttäjillä oli useita hankintalähteitä. Niiden orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden ostot Kiinasta olivat kesimäärin noin 15 prosenttia niiden kokonaisostoista; lisäksi todettiin, että suurimmat määrät hankittiin EU:n tuottajilta (73 %) ja 12 prosenttia tuotiin muista kolmansista maista. Koska tarkasteltavana oleva tuote on erittäin standardoitu, asiakassuhteen merkitys ole kovinkaan suuri, ja sekä käyttäjät että tuojat voivat tuotteen laadun puolesta vaihtaa hankintalähdettä varsin helposti.
(149)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikki yhteistyössä toimivat käyttäjät yhtä lukuun ottamatta olivat kannattavia sektorilla, jolla tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään, ja niiden kannattavuus tutkimusajanjakson aikana oli 1-13 prosenttia yrityksestä riippuen. Näiden yritysten kannattavuus ei myöskään riippunut olennaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Kiinasta.
(150)
Ehdotettujen toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta arvioitiin kyselylomakevastausten perusteella. Vaikka olettamukseksi otettaisiin epätodennäköinen kaikkein epäedullisin tilanne yhteistyössä toimineiden käyttäjien kannalta eli se, että hintojen nousua ei voitaisi siirtää asiakkaille ja niiden olisi pakko tuoda Kiinasta edelleen samoja määriä, tullin vaikutuksesta niiden tuotantokustannukset kasvaisivat 1-5 prosenttia ja kannattavuus laskisi 1-2,8 prosenttiyksikköä suuriman osan tuonnista osalta ja noin 4 prosenttiyksikköä jäännöstullilla tapahtuvan tuonnin osalta. Todennäköisemmältä kuitenkin vaikuttaa tilanne, jossa vaikutus on huomattavasti vähäisempi kuin tässä, sillä Kiinasta tuleva tuonti edustaa melko pientä osaa käyttäjien liiketoiminnasta, ja on odotettavissa, että polkumyyntitoimenpiteistä johtuva kustannusten kohoaminen on suhteellisen helppo siirtää asiakkaiden maksettavaksi. Kun vielä otetaan huomioon, että monien EU:n tuottajien lisäksi käytettävissä on useita vaihtoehtoisia tuontilähteitä, joihin ei sovelleta toimenpiteitä (esim. Intia ja Etelä-Korea), on odotettavissa, että toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen markkinahinnoissa otetaan huomioon nämä tekijät.
(151)
Kahden yhteistyössä toimineen tuojan osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli noin 6 prosenttia tutkimusajanjaksolla; tarkkaa määrää ei ole esitetty perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. Samoin kuin käyttäjillä myös tuojilla on eri hankintalähteitä Kiinan lisäksi. Lisäksi todettiin, että toimenpiteet vaikuttaisivat todennäköisesti enemmän tuojien kuin käyttäjien kannattavuuteen, jos ne noudattaisivat samaa tuontimallia kuin tutkimusajanjakson aikana. Käytännössä kuitenkin sekä tuojat että kauppiaat ovat yleensä vieläkin joustavampia kuin käyttäjät, ja ne ryhtyisivät todennäköisesti ensimmäisinä käyttämään vaihtoehtoisia hankintalähteitä.
(152)
Tässä yhteydessä olisi myös otettava huomioon, että osa edusta, jonka käyttäjät ja tuojat saavat Kiinasta tulevasta tuonnista, johtuu kiinalasten viejien harjoittamasta ja mahdollistamasta epäreilusta hintasyrjinnästä eikä luonnollisesta kilpailuedusta. Näin ollen tasapuolisten toimintaedellytysten palauttaminen EU:n markkinoille - korjaamalla polkumyyntituonnista aiheutuva kaupan vääristyminen - mahdollistaa itse asiassa sen, että orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden markkinat voivat palata terveeseen, markkinatalouspohjaiseen toimintaan ja hintakehitykseen, asettamatta epäedulliseen asemaan muita toimijoita (käyttäjiä, tuottajia, loppukäyttäjiä), jotka eivät pysty saamaan välittömästi hyötyä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(153)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.
G. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(154)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.
(155)
Näiden toimenpiteiden tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.
(156)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voi kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tällaisella tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että voiton, joka olisi voitu saavuttaa ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, olisi perustuttava vuoteen 2008, jolloin kiinalaista tuontia oli vähemmän unionin markkinoilla. Näin ollen katsotaan, että 6,7 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä.
(157)
Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 6,7 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin.
(158)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, johon oli tehty tarvittavat oikaisut tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina vertailtujen tuotelajien tuonnin keskimääräisestä CIF-kokonaisarvosta.
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(159)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina, alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(160)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan Kiinasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(161)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (7), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(162)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
(163)
Edellä esitetyn perusteella vahvistettu polkumyynti- ja vahinkomarginaali sekä väliaikainen tulli ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Vahinkomarginaali
Väliaikainen tulli
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd and Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
54,6 %
29,2 %
29,2 %
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd ja Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd, Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd) ja Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
67,4 %
55,3 %
55,3 %
Union Steel China and Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
59,2 %
13,2 %
13,2 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
61,1 %
42,5 %
42,5 %
Kaikki muut yritykset
77,9 %
57,8 %
57,8 %
H. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(164)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 ja ex 7226 99 70 (Taric-koodit 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 ja 7226997091) luokiteltavia tiettyjä orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita eli seostamattomasta teräksestä ja seosteräksestä (ruostumatonta terästä lukuun ottamatta) valmistettuja kuumavalssattuja levyvalmisteita, jotka on maalattu, lakattu tai muovipinnoitettu ainakin yhdeltä puolelta, lukuun ottamatta niin kutsuttuja kerroslevyjä, joita käytetään rakentamisessa ja jotka koostuvat kahdesta ulkopintana toimivasta metallilevystä, joiden välissä oleva eristemateriaali toimii vakauttajana, sekä lukuun ottamatta tuotteita, joissa on sinkkipölyä sisältävä loppupinnoitus (sinkkiä runsaasti sisältävä maali, jonka painosta vähintään 70 prosenttia on sinkkiä).
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Tulli
Taric-lisäkoodi
Union Steel China; Wuxi Changjiang Sheet Metal Co. Ltd
13,2 %
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd; Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd; Zhangjiagang Wanda Steel Strip Co., Ltd; Jiangsu Huasheng New Construction Materials Co. Ltd; Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
55,3 %
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd; Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
29,2 %
B313
Angang Steel Company Limited
42,5 %
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd
42,5 %
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd
42,5 %
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
42,5 %
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
42,5 %
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
42,5 %
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
42,5 %
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
42,5 %
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
42,5 %
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
42,5 %
B323
Jigang Group Co., Ltd.
42,5 %
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
42,5 %
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
42,5 %
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
42,5 %
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
42,5 %
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
42,5 %
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
42,5 %
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
42,5 %
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
42,5 %
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
42,5 %
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
42,5 %
B334
Kaikki muut yritykset
57,8 %
B999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn väliaikaisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
5. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, sekä esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
2. Kyseiset osapuolet voivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 18 päivänä syyskuuta 2012.