RÅDETS AFGØRELSE 2014/137/EU
af 14. marts 2014
om forbindelserne mellem Den Europæiske Union på den ene side og Grønland og Kongeriget Danmark på den anden side
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 203,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkastet til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),
efter en særlig lovgivningsprocedure, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I overensstemmelse med den traktat, der for Grønlands vedkommende ændrer traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber (2) (»Grønlandstraktaten«), finder traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) ikke længere anvendelse på Grønland. Grønland som en del af en medlemsstat associeres i stedet med Unionen som et af de oversøiske lande og territorier (OLT).
(2)
I Grønlandstraktatens præambel hedder det, at der bør indføres en ordning, som gør det muligt at opretholde nære og varige forbindelser mellem Unionen og Grønland samt at tage hensyn til deres gensidige interesser, navnlig behovet for Grønlands udvikling, og at ordningen for OLT, som fastlagt i fjerde del af TEUF, vil være en passende ramme for disse forbindelser.
(3)
Formålet med associeringen er i overensstemmelse med artikel 198 i TEUF at fremme den økonomiske og sociale udvikling i OLT og at etablere nære økonomiske forbindelser mellem disse og Unionen som helhed. I henhold til artikel 204 i TEUF finder artikel 198-203 i TEUF anvendelse på Grønland, medmindre andet følger af de særlige bestemmelser, der er fastsat i protokol (nr. 34) om særlige ordninger for Grønland, som er knyttet som bilag til TEUF.
(4)
Gennemførelsesbestemmelserne vedrørende principperne i artikel 198-202 i TEUF findes i Rådets afgørelse 2013/755/EU (3).
(5)
I sine konklusioner af 24. februar 2003 om midtvejsevalueringen af den fjerde fiskeriprotokol mellem Det Europæiske Fællesskab, Danmarks regering og Grønlands Landsstyre, og i erkendelse af Grønlands geostrategiske betydning for Unionen og den samarbejdsånd, som følger af Unionens afgørelse om at give Grønland status som oversøisk territorium, nåede Rådet til enighed om, at der er behov for at udvide og styrke de fremtidige forbindelser mellem Unionen og Grønland under hensyntagen til fiskeriets betydning og behovet for struktur- og sektorreformer i Grønland. Rådet udtrykte videre et tilsagn om at basere Unionens fremtidige forbindelser med Grønland efter 2006 på et globalt partnerskab for bæredygtig udvikling, som skal omfatte en specifik fiskeriaftale, der skal forhandles efter de almindelige regler og principper for sådanne aftaler.
(6)
Fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side (4), som blev indgået ved Rådets afgørelse 753/2007 (5), henviser til den samarbejdsånd, der følger af beslutningen om at give Grønland status som oversøisk territorium.
(7)
I fælleserklæringen fra Det Europæiske Fællesskab på den ene side og det grønlandske landsstyre og den danske regering på den anden side om partnerskab mellem Det Europæiske Fællesskab og Grønland, undertegnet i Luxembourg den 27. juni 2006 blev der henvist til de tætte historiske, politiske, økonomiske og kulturelle forbindelser mellem Unionen og Grønland, og nødvendigheden af yderligere at styrke partnerskabet og samarbejdet mellem parterne blev understreget.
(8)
Forbindelserne mellem Unionen på den ene side og Grønland og Kongeriget Danmark på den anden side er bl.a. underlagt Rådets afgørelse 2006/526/EF (6), som udløb den 31. december 2013.
(9)
EU er nødt til at opbygge omfattende partnerskaber med nye aktører på den internationale scene for at fremme en stabil og inklusiv verdensorden, sikre fælles globale almene goder og forsvare EU-kerneinteresser såvel som øge kendskabet til Unionen i tredjelande og OLT'er.
(10)
Partnerskabet i henhold til denne afgørelse bør åbne mulighed for at bevare de tætte forbindelser mellem Unionen på den ene side og Grønland og Danmark på den anden side og bør imødegå globale udfordringer samt bane vej for udviklingen af en proaktiv dagsorden og fremme gensidige interesser. Partnerskabet bør også knyttes til målsætningerne skitseret i Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020 En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (»Europa 2020-strategien«), hvorved der opnås sammenhæng med Europa 2020-strategien og fremme af interne politikker og målsætninger, der er fastlagt i Kommissionens meddelelser, såsom Kommissionens meddelelse af 2. februar 2011 med titlen »Imødegåelse af udfordringerne på råvaremarkederne og med hensyn til råstoffer«, og lettelse af samarbejdet inden for rammerne af Unionens arktiske politik.
(11)
Den finansielle EU-bistand bør koncentreres om de områder, hvor den har størst virkning, under hensyntagen til dens kapacitet til at handle globalt og til at imødegå globale udfordringer såsom udryddelse af fattigdom, fremme af en bæredygtig og inklusiv udvikling eller fremme af demokrati, god regeringsførelse, menneskerettigheder og retsstatsprincipper overalt i verden samt dens langsigtede og forudsigelige engagement i udviklingsbistand og dens rolle i samordningen med medlemsstaterne.
(12)
Partnerskabet i henhold til denne afgørelse bør åbne mulighed for regelmæssige drøftelser af spørgsmål af interesse for Unionen eller Grønland, såsom globale spørgsmål, hvor drøftelser og eventuelle afstemninger af idéer og holdninger kan være til gavn for begge parter. Navnlig klimaændringernes stigende indvirkning på menneskelige aktiviteter og miljøet, søtransport, naturressourcer, herunder råvarer, samt forskning og innovation rejser et behov for dialog og styrket samarbejde.
(13)
Den finansielle EU-bistand, der ydes via partnerskabet, bør tilføre udviklingen af Grønland et europæisk perspektiv og bør bidrage til at styrke de tætte og langvarige forbindelser med det og samtidig styrke Grønlands position som en fremskudt forpost for Unionen på basis af de fælles værdier og den fælles historie, der knytter partnerne sammen.
(14)
Den finansielle EU-bistand i perioden 2014-2020 bør koncentreres om ét eller højst to sam arbejdsområder med det formål at give partnerskabet størst mulig virkning og at øge muligheden for stordriftsfordele, synergieffekter og større effektivitet og synlighed af Unionens indsats.
(15)
Samarbejdet i henhold til denne afgørelse bør sikre, at ressourcestrømmen er forudsigelig og regelmæssig samt smidig og afpasset efter situationen i Grønland. Støtten bør derfor ydes i form af budgetstøtte, hvor det er muligt og hensigtsmæssigt.
(16)
De finansielle regler for Unionens almindelige budget er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (7) og i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 (8).
(17)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger i hele udgiftscyklussen, bl.a. ved hjælp af forebyggelse, påvisning og undersøgelse af uregelmæssigheder, inddrivelse af tabte, uberettiget udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og i givet fald sanktioner. Disse foranstaltninger bør gennemføres i overensstemmelse med gældende aftaler indgået med internationale organisationer og tredjelande.
(18)
De programmeringsdokumenter og finansieringsforanstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne afgørelse, bør vedtages ved hjælp af gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (9). Under hensyntagen til karakteren af disse gennemførelsesretsakter, især deres politiske karakter og finansielle virkninger, bør de i princippet vedtages efter undersøgelsesproceduren, undtagen i tilfælde af tekniske gennemførelsesforanstaltninger uden større finansielle virkninger.
(19)
Fælles regler og procedurer for gennemførelse af instrumenterne til finansiering af Unionens optræden udadtil, fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 236/2014 (10), bør finde anvendelse på gennemførelsen af denne afgørelse, hvor det er relevant.
(20)
Det er hensigtsmæssigt at sikre en glidende overgang uden afbrydelser mellem afgørelse 2006/526/EF og nærværende afgørelse og at afstemme anvendelsesperioden for nærværende afgørelse med anvendelsesperioden for Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 (11). Nærværende afgørelse bør derfor anvendes fra den 1. januar 2014 indtil den 31. december 2020 -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
AFDELING 1
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Formål, generelle mål og anvendelsesområde
1. Denne afgørelse indeholder regler om forbindelserne mellem Unionen på den ene side og Grønland og Danmark på den anden side (»partnerskabet«).
2. Partnerskabet tager sigte på at bevare de nære og varige forbindelser mellem partnerne og samtidig støtte en bæredygtig udvikling af Grønland.
Partnerskabet anerkender Grønlands geostrategiske placering i den arktiske region, tilgodeser spørgsmålene om efterforskning efter og udnyttelse af naturressourcer, herunder råvarer, og sikrer et styrket samarbejde og en styrket politikdialog om disse spørgsmål.
Artikel 2
Generelle principper for partnerskabet
1. Partnerskabet mellem Unionen på den ene side og Danmark og Grønland på den anden side skal lette samråd og politikdialog om de specifikke målsætninger og samarbejdsområder, der er omhandlet i denne afgørelse.
2. Partnerskabet skal i særdeleshed fastlægge rammerne om en politikdialog om spørgsmål af fælles interesse for partnerne og danne grundlag for et bredt samarbejde og dialog på områder såsom:
a)
globale spørgsmål vedrørende bl.a. energi, klimaændringer og miljø, naturressourcer, herunder råvarer, søtransport, forskning og innovation, og
b)
arktiske spørgsmål.
3. Ved gennemførelsen af denne afgørelse skal sammenhængen med de andre aspekter af Unionens optræden udadtil samt med andre relevante EU-politikker sikres. Med henblik herpå skal de foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne afgørelse, programmeres på grundlag af Unionens samarbejdspolitikker som fastlagt i bl.a. aftaler, erklæringer og handlingsplaner og i overensstemmelse med de samarbejdsstrategier, der vedtages efter artikel 4.
4. Samarbejdsaktiviteter vedtages i nært samråd mellem Naalakkersuisut (Grønlands Landsstyre), den danske regering og Kommissionen. Dette samråd forgår i fuld overensstemmelse med hver af parternes respektive institutionelle, juridiske og finansielle beføjelser. Gennemførelsen af denne afgørelse forvaltes med henblik herpå af Naalakkersuisut og Kommissionen i overensstemmelse med hver parts rolle og ansvar.
Artikel 3
Specifikke målsætninger og hovedområder for samarbejdet
1. Partnerskabets specifikke målsætninger er:
a)
at støtte og at samarbejde med Grønland om at imødegå de store udfordringer, det står overfor, især bæredygtig økonomisk diversificering, nødvendigheden af at forbedre arbejdsstyrkens kompetencer, bl.a. på det videnskabelige område, og af at forbedre dets informationssystemer inden for informations- og kommunikationsteknologi. Realiseringen af disse mål måles på grundlag af handelsbalancens procentvise andel af BNP, fiskerisektorens procentvise andel af den samlede eksport og resultaterne af uddannelsesstatistiske indikatorer samt andre indikatorer, som skønnes egnede
b)
at bidrage til den grønlandske forvaltnings kapacitet til at formulere og gennemføre nationale politikker, især på nye områder af fælles interesse som defineret i det i artikel 4, stk. 1, andet afsnit, omhandlede programmeringsdokument for bæredygtig udvikling. Realiseringen af det mål måles med indikatorer som antallet af administrative medarbejdere, der har fuldført deres uddannelse, og den procentvise andel af offentligt ansatte, der er fastboende i Grønland.
2. De vigtigste samarbejdsområder for partnerskabet omfatter:
a)
almen og erhvervsmæssig uddannelse, turisme og kultur
b)
naturressourcer, herunder råvarer
c)
energi, klima, miljø og biodiversitet
d)
arktiske spørgsmål
e)
den sociale sektor, arbejdsstyrkens mobilitet, socialsikringssystemer, fødevaresikkerhed og forsyningssikkerhed på fødevareområdet, og
f)
forskning og innovation inden for bl.a. energi, klimaændringer, modstandsdygtighed over for katastrofer, naturressourcer, herunder råvarer, og bæredygtig udnyttelse af levende ressourcer.
AFDELING 2
PROGRAMMERING OG GENNEMFØRELSE
Artikel 4
Programmering
1. Inden for rammerne af partnerskabet påtager Naalakkersuisut sig ansvaret for formuleringen og vedtagelsen af sektorpolitikker på de i artikel 3, stk. 2, omhandlede vigtigste samarbejdsområder og sørger for en tilstrækkelig opfølgning.
På grundlag heraf udarbejder og fremlægger Naalakkersuisut et vejledende programmeringsdokument for bæredygtig udvikling i Grønland (»PDBU«). PDBU tilvejebringer en sammenhængende ramme for samarbejdet mellem Unionen og Grønland, som stemmer overens med Unionens overordnede formål, målsætninger, principper og politikker.
2. PDBU udarbejdes og gennemføres i overensstemmelse med de følgende principper for bistandseffektivitet: nationalt ejerskab, partnerskab, koordination, harmonisering, tilpasning til de nationale systemer, gensidig ansvarlighed og resultatorientering.
3. PDBU bygger på indhøstede erfaringer og god praksis og baseres på konsultationer og dialog med civilsamfundet, de lokale myndigheder og andre interessenter med henblik på at sikre deres tilstrækkelige involvering og ejerskab til PDBU.
PDBU tilpasses til behovene og tilgodeser Grønlands specifikke omstændigheder, herunder klimaændringernes indvirkning og den socioøkonomiske udvikling.
4. Et udkast til PDBU gøres til genstand for en udveksling af synspunkter mellem Naalakkersuisut, den danske regering og Kommissionen.
Naalakkersuisut er ansvarlig for PDBU's endelige udformning. Efter den endelige udformning vurderer Kommissionen PDBU for at fastslå, om det er i overensstemmelse med målene for denne afgørelse og med de relevante EU-politikker, og om det indeholder alle de elementer, der er nødvendige for at vedtage den årlige finansieringsafgørelse. Naalakkersuisut udleverer alle nødvendige oplysninger, herunder resultaterne af eventuelle feasibilityundersøgelser, med henblik på denne vurdering.
5. PDBU vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 8, stk. 2. Denne procedure finder også anvendelse ved enhver større revision, som vil indebære en væsentlig ændring af strategien eller programmeringen.
Undersøgelsesproceduren finder ikke anvendelse på ikkevæsentlige ændringer af PDBU, såsom tekniske tilpasninger, omfordeling af midler inden for de vejledende tildelinger til de enkelte prioriterede områder eller forhøjelser eller nedsættelser af den oprindelige vejledende tildeling med under 20 %, forudsat at disse ændringer ikke påvirker de i PDBU fastlagte prioriterede områder og mål. Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet og Rådet sådanne ikkevæsentlige ændringer senest inden for en måned fra den relevante afgørelses vedtagelsesdato.
6. Enhver programmering eller revision af programmer, der finder sted efter offentliggørelsen af den midtvejsevalueringsrapport, der er nævnt i artikel 7, skal tage hensyn til den pågældende rapports resultater og konklusioner.
Artikel 5
Gennemførelse
Medmindre andet er fastsat i denne afgørelse, gennemføres den finansielle EU-bistand i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 236/2014 og med denne afgørelses overordnede formål og anvendelsesområde, målsætninger og generelle principper.
Artikel 6
Regler for offentlige udbud
De regler om nationalitet og oprindelse i forbindelse med offentlige udbud, tildeling af tilskud og andre tildelingsprocedurer, der er fastsat i artikel 8 og 9 i forordning (EU) nr. 236/2014, der anvendes på instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 233/2014 (12) finder anvendelse.
Artikel 7
Midtvejsgennemgang af PDBU og evaluering af gennemførelsen af denne afgørelse
1. Senest den 31. december 2017 foretager Naalakkersuisut, den danske regering og Kommissionen en midtvejsgennemgang af PDBU og dets virkninger for Grønland som helhed. Kommissionen inddrager alle relevante interessenter, herunder ikkestatslige aktører og lokale myndigheder, heri.
2. Uanset artikel 17 i forordning (EU) nr. 236/2014 udarbejder Kommissionen senest den 30. juni 2018 en rapport om realiseringen af målene i denne afgørelse og den tilførte EU-merværdi på grundlag af resultat- og virkningsindikatorer for effektiviteten af de anvendte ressourcer, med henblik på at vedtage en afgørelse om forlængelse, ændring eller ophævelse af de foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne afgørelse. Rapporten skal også omhandle eventuelle muligheder for forenkling, den interne og eksterne sammenhæng i det samarbejde, der er etableret på grundlag af denne afgørelse, alle dens måls fortsatte relevans og det bidrag, disse foranstaltninger yder til Unionens prioriterede mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Den skal tage hensyn til alle resultater og konklusioner vedrørende de langsigtede virkninger af afgørelse 2006/526/EF.
3. Kommissionen skal pålægge Grønland at udlevere alle data og oplysninger i overensstemmelse med principperne for bistandseffektivitet, der er nødvendige for overvågning og evaluering af de foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne afgørelse.
Artikel 8
Udvalget
1. Kommissionen bistås af Grønlandsudvalget (»udvalget«). Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.
3. Hvor udvalgets udtalelse skal indhentes ved skriftlig procedure, afsluttes den procedure uden noget resultat, hvis formanden træffer beslutning herom eller et simpelt flertal af udvalgets medlemmer anmoder herom inden for tidsfristen for afgivelse af udtalelsen.
Artikel 9
Finansieringens omfang og finansieringsmåden
1. Der kan inden for rammerne af de af Naalakkersuisut fastlagte sektorpolitikker ydes finansiel EU-bistand til følgende aktiviteter:
a)
reformer og projekter, der stemmer overens med PDBU
b)
institutionsudvikling, kapacitetsopbygning og integration af miljø- og klimaaspekter, og
c)
programmer for fagligt samarbejde.
2. Finansiel EU-bistand ydes hovedsagelig i form af budgetstøtte.
Artikel 10
Finansielt referencegrundlag
Det vejledende beløb til gennemførelsen af denne afgørelse for perioden 2014-2020 er 217 800 000 EUR.
AFDELING 3
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 11
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. marts 2014.
NEUVOSTON PÄÄTÖS 2014/137/EU,
annettu 14 päivänä maaliskuuta 2014,
Euroopan unionin sekä Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan välisistä suhteista
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 203 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäädäntömenettelyssä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),
noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten muuttamisesta Grönlannin osalta tehdyn sopimuksen (2), jäljempänä ’Grönlannin sopimus’, mukaan Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta (SEUT) ei enää sovelleta Grönlantiin. Sen sijaan Grönlanti, joka on jäsenvaltion osa, assosioidaan unioniin yhtenä sen merentakaisista maista ja alueista, jäljempänä ’MMA:t’.
(2)
Grönlannin sopimuksen johdanto-osassa todetaan, että käyttöön olisi otettava järjestelyjä, joiden ansiosta unioni ja Grönlanti voivat pitää yllä läheisiä ja kestäviä suhteita ja ottaa yhteiset edut, erityisesti Grönlannin kehitystarpeet, huomioon, ja että SEUT:n neljännessä osassa vahvistetut MMA:ihin sovellettavat järjestelyt tarjoavat asianmukaisen kehyksen näille suhteille.
(3)
SEUT 198 artiklan mukaan assosioinnin tavoitteena on edistää MMA:iden taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja vahvistaa läheiset taloudelliset suhteet niiden ja koko unionin välille. SEUT 204 artiklan nojalla Grönlantiin sovelletaan SEUT 198-203 artiklan määräyksiä, jollei SEUT:hen liitetyn, Grönlantia koskevista erityisjärjestelyistä tehdyn pöytäkirjan (N:o 34) erityismääräyksistä muuta johdu.
(4)
SEUT 198-202 artiklassa vahvistettujen periaatteiden soveltamisesta säädetään neuvoston päätöksellä 2013/755/EU (3).
(5)
Euroopan yhteisön, Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisen neljännen kalastuspöytäkirjan välitarkistuksesta 24 päivänä helmikuuta 2003 annetuissa päätelmissä neuvosto tunnusti Grönlannin geostrategisen merkityksen Euroopan unionille ja sen yhteistyöhengen, joka syntyi unionin Grönlannille myöntämän merentakaisen alueen aseman myötä, ja yhtyi siihen näkemykseen, että unionin ja Grönlannin suhteita on tarpeen laajentaa ja lujittaa tulevaisuudessa ottaen huomioon kalastuksen merkitys ja rakenteellisten ja alakohtaisten uudistusten tarve Grönlannissa. Neuvosto ilmoitti myös sitoutuvansa siihen, että unionin ja Grönlannin tulevat suhteet perustuvat vuoden 2006 jälkeen kestävään kehitykseen tähtäävälle kokonaisvaltaiselle kumppanuussuhteelle, johon sisältyy tällaisia sopimuksia koskevien yleisten sääntöjen ja periaatteiden mukaisesti neuvoteltu erityinen kalastussopimus.
(6)
Euroopan yhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa (4), joka tehtiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 753/2007 (5), palautetaan mieleen yhteistyöhenki, joka juontuu päätöksestä myöntää Grönlannille merentakaisen alueen asema.
(7)
Euroopan yhteisön sekä Grönlannin maakuntahallituksen ja Tanskan hallituksen Euroopan yhteisön ja Grönlannin välisestä kumppanuudesta Luxemburgissa 27 päivänä kesäkuuta 2006 allekirjoitetussa yhteisessä julistuksessa palautettiin mieleen unionin ja Grönlannin läheiset historialliset, poliittiset, taloudelliset ja kulttuuriset siteet ja korostettiin tarvetta lujittaa entisestään niiden kumppanuutta ja yhteistyötä.
(8)
Unionin sekä Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan välisiä suhteista säädetään muun muassa neuvoston päätöksellä 2006/526/EY (6), jonka voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2013.
(9)
Unionin on kehitettävä kokonaisvaltaisia kumppanuuksia uusien kansainvälisen tason toimijoiden kanssa, jotta se voisi edistää vakaata ja osallistavaa kansainvälistä järjestystä ja puolustaa unionin keskeisiä etuja, sekä lisätä unionin tuntemusta kolmansissa maissa ja MMA:issa.
(10)
Tämän päätöksen mukaisen kumppanuuden avulla olisi voitava säilyttää tiiviit suhteet unionin sekä Grönlannin ja Tanskan välillä ja samalla vastata globaaleihin haasteisiin tavalla, joka mahdollistaa ennakoivan asialistan kehittämisen ja yhteisten etujen ajamisen. Kumppanuuden olisi myös kytkeydyttävä 3 päivänä marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020, älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”, jäljempänä Eurooppa 2020 -strategia, tavoitteisiin, jotta se vastaisi paremmin Eurooppa 2020 -strategiaa, sekä komission tiedonannoissa, kuten 2 päivänä helmikuuta 2011 annetussa komission tiedonannossa ”Perushyödykemarkkinoihin ja raaka-aineisiin liittyviin haasteisiin vastaaminen” määriteltyjä sisäisiä politiikkoja ja tavoitteita, ja helpottaisi unionin arktista aluetta koskevan politiikan puitteissa tehtävää yhteistyötä.
(11)
Unionin rahoitustuki olisi kohdistettava aloihin, joilla sen vaikutus on mahdollisimman suuri, ottaen huomioon unionin valmius toimia koko maailman mittakaavassa ja vastata globaaleihin haasteisiin, joihin kuuluvat muun muassa köyhyyden poistaminen, kestävä ja osallistava kehitys sekä demokratian, hyvän hallintotavan, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen edistäminen kaikkialla maailmassa, sekä unionin pitkäaikainen ja ennustettava toiminta kehitysavun antajana ja sen tehtävä jäsenvaltioiden kanssa tehtävän työn koordinoinnissa.
(12)
Tämän päätöksen mukaisen kumppanuuden olisi muodostettava kehys säännöllisille keskusteluille unionin tai Grönlannin kannalta tärkeistä asioista, muun muassa globaaleista kysymyksistä, silloin, kun keskusteluista ja mahdollisesta ajatusten ja näkemysten yhteensovittamisesta voisi olla hyötyä molemmille osapuolille. Erityisesti ilmastonmuutoksen lisääntyvä vaikutus ihmisen toimintaan ja ympäristöön, meriliikenteeseen, luonnonvaroihin, mukaan luettuina raaka-aineet, sekä tutkimukseen ja innovointiin edellyttää vuoropuhelua ja yhteistyön tehostamista.
(13)
Unionin kumppanuuden perusteella myöntämän rahoitustuen olisi tuotava Grönlannin kehittämiseen Eurooppa-perspektiivi ja edistettävä läheisten ja kestävien suhteiden lujittamista sen kanssa samalla, kun vahvistetaan Grönlannin asemaa unionin etuvartioasemana kumppanien yhteisten arvojen ja yhteisen historian pohjalta.
(14)
Unionin rahoitustuki kaudeksi 2014-2020 olisi keskitettävä enintään kahdelle yhteistyöalalle, jotta kumppanuuden vaikutukset voitaisiin maksimoida ja varmistaa unionin toimien mittakaavaedut, synergiavaikutukset, parempi tuloksellisuus ja näkyvyys.
(15)
Tämän päätöksen mukaisen yhteistyön avulla olisi varmistettava, että varoja myönnetään ennakoitavissa olevalla ja säännönmukaisella tavalla ja että tuki on joustavaa ja Grönlannin tilanteeseen sovitettua. Tämän vuoksi tuki olisi myönnettävä budjettitukena aina, kun se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista.
(16)
Unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavat varainhoitosäännöt vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 (7), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, ja komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 (8).
(17)
Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset. Nämä toimenpiteet olisi toteutettava kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti.
(18)
Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat ohjelmasuunnitteluasiakirjat ja rahoitustoimenpiteet olisi hyväksyttävä täytäntöönpanosäädöksillä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (9) mukaisesti. Kun otetaan huomioon kyseisten täytäntöönpanosäädösten luonne, erityisesti niiden politiikkaa suuntaava luonne ja taloudelliset vaikutukset, niiden hyväksymiseen olisi periaatteessa käytettävä tarkastelumenettelyä, ellei ole kyse kustannuksiltaan vähäisistä teknisistä täytäntöönpanotoimenpiteistä.
(19)
Tämän päätökseen täytäntöönpanoon sovelletaan soveltuvin osin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 236/2014 (10), jäljempänä ’yhteinen täytäntöönpanoasetus’, vahvistettuja unionin ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden täytäntöönpanoa koskevia yhteisiä sääntöjä ja menettelyjä.
(20)
On tarkoituksenmukaista varmistaa sujuva keskeytyksetön siirtyminen päätöksen 2006/526/EY ja tämän päätöksen välillä sekä yhdenmukaistaa tämän päätöksen ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (11) soveltamisaika. Sen vuoksi tätä päätöstä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2014 ja 31 päivään joulukuuta 2020,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 JAKSO
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde, yleistavoite ja soveltamisala
1. Tässä päätöksessä vahvistetaan unionin sekä Grönlannin ja Tanskan välisiä suhteita, jäljempänä ’kumppanuus’, koskevat säännöt.
2. Kumppanuuden tavoitteena on pitää yllä osapuolten läheisiä ja kestäviä suhteita ja tukea Grönlannin kestävää kehitystä.
Kumppanuudessa tunnustetaan Grönlannin geostrateginen asema arktisella alueella ja luonnonvarojen, muun muassa raaka-aineiden, etsintään ja hyödyntämiseen liittyvät kysymykset sekä varmistetaan tiiviimpi yhteistyö ja poliittinen vuoropuhelu näistä kysymyksistä.
2 artikla
Kumppanuuden yleiset periaatteet
1. Kumppanuus helpottaa neuvotteluja ja poliittista vuoropuhelua tällä päätöksellä vahvistetuista erityisistä yhteistyön tavoitteista ja aloista.
2. Kumppanuuden yhteydessä määritellään erityisesti puitteet poliittiselle vuoropuhelulle kummankin kumppanin yhteistä etua koskevista asioista, tarjoten perustan laajalle yhteistyölle ja vuoropuhelulle muun muassa seuraavilla osa-alueilla:
a)
globaalit kysymykset, muun muassa energia, ilmastonmuutos ja ympäristö, luonnonvarat, mukaan lukien raaka-aineet, meriliikenne, tutkimus ja innovointi; ja
b)
arktista aluetta koskevat kysymykset.
3. Tämän päätöksen täytäntöönpanon yhteydessä varmistetaan yhdenmukaisuus muiden unionin ulkoisen toiminnan osa-alueiden sekä muiden asiaankuuluvien unionin politiikkojen kanssa. Tätä varten tämän päätöksen nojalla rahoitettavat toimenpiteet ohjelmoidaan muun muassa sopimuksissa, julistuksissa ja toimintasuunnitelmissa vahvistettujen unionin yhteistyöpolitiikkojen pohjalta ja 4 artiklan nojalla hyväksyttyjen yhteistyöstrategioiden mukaisesti.
4. Yhteistyötoimista päätetään kumppanuuden pohjalta tiiviissä neuvotteluissa Grönlannin maakuntahallituksen. Tanskan hallituksen ja komission kesken. Neuvotteluja käydään kunkin osapuolen institutionaalisia, oikeudellisia ja rahoitusta koskevia toimivaltuuksia täysimääräisesti kunnioittaen. Grönlannin maakuntahallitus ja komissio panevat tämän päätöksen täytäntöön kunkin tehtävien ja vastuiden mukaisesti.
3 artikla
Yhteistyön erityistavoitteet ja keskeiset yhteistyöalat
1. Kumppanuuden erityistavoitteena on
a)
tukea Grönlantia ja tehdä sen kanssa yhteistyötä ratkaisujen löytämiseksi sen suurimpiin haasteisiin, joita ovat erityisesti talouden kestävä monipuolistaminen, tarve lisätä työvoiman, myös tutkijoiden, ammattitaitoa, ja tarve parantaa Grönlannin tietojärjestelmiä tieto- ja viestintätekniikan alalla. Näiden tavoitteiden saavuttamista mittaavia indikaattoreita ovat kauppataseen osuus suhteessa BKT:hen, kalastuksen osuus kokonaisviennistä ja koulutustilastoja koskevien indikaattorien sekä muiden sopiviksi katsottujen indikaattorien tulokset;
b)
edistää Grönlannin hallintoviranomaisten valmiuksia laatia ja toteuttaa kansallisia politiikkoja erityisesti uusilla yhteistä etua koskevilla aloilla, jotka yksilöidään 4 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetussa kestävää kehitystä koskevassa ohjelma-asiakirjassa. Tämän tavoitteen saavuttamista mittaavia indikaattoreita ovat esimerkiksi koulutuksen loppuun suorittaneiden hallintohenkilöstön työntekijöiden lukumäärä ja Grönlannissa (pitkäaikaisesti) asuvien virkamiesten prosenttiosuus.
2. Tärkeimpiä yhteistyöaloja ovat:
a)
koulutus, matkailu ja kulttuuri;
b)
luonnonvarat, muun muassa raaka-aineet;
c)
energia, ilmasto, ympäristö ja biologinen monimuotoisuus;
d)
arktista aluetta koskevat kysymykset;
e)
sosiaaliala, työvoiman liikkuvuus ja sosiaaliturvajärjestelmät, elintarviketurvallisuuteen ja ruokaturvaan liittyvät kysymykset; ja
f)
tutkimus ja innovointi sellaisilla aloilla kuin energia, ilmastonmuutos, katastrofivalmius ja -palautuvuus, luonnonvarat, muun muassa raaka-aineet, ja elollisten luonnonvarojen kestävä käyttö.
2 JAKSO
OHJELMASUUNNITTELU JA TÄYTÄNTÖÖNPANO
4 artikla
Ohjelmasuunnittelu
1. Grönlannin maakuntahallitus vastaa kumppanuuden puitteissa alakohtaisten politiikkojen laatimisesta ja hyväksymisestä 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla keskeisillä yhteistyöaloilla. Se huolehtii myös tarvittavista seurantatoimista.
Grönlannin maakuntahallitus laatii ja esittää Grönlannin kestävää kehitystä koskevan suuntaa antavan ohjelmasuunnitteluasiakirjan, jäljempänä ’ohjelmasuunnitteluasiakirja’. Ohjelmasuunnitteluasiakirjassa esitetään unionin ja Grönlannin yhteistyötä koskeva johdonmukainen kehys, jossa noudatetaan unionin yleistä tarkoitusta ja soveltamisalaa, tavoitteita, periaatteita ja politiikkoja.
2. Ohjelmasuunnitteluasiakirjojen laatimisen ja täytäntöönpanon on noudatettava avun tuloksellisuutta koskevia periaatteita, eli kansallista omistajuutta, kumppanuutta, yhteensovittamista, yhdenmukaistamista, kansallisiin järjestelmiin mukautumista, molemminpuolista vastuuvelvollisuutta ja tulospainotteisuutta.
3. Ohjelmasuunnitteluasiakirjassa otetaan huomioon aiemmat kokemukset ja parhaat käytännöt, ja se perustuu kansalaisyhteiskunnan, paikallisten viranomaisten ja muiden sidosryhmien kuulemiseen ja niiden kanssa käytyyn vuoropuheluun, jotta varmistetaan niiden riittävä osallistuminen ohjelmasuunnitteluasiakirjaan ja sitä koskeva myöhempi omistajuus.
Ohjelmasuunnitteluasiakirja mukautetaan Grönlannin tarpeisiin ja siinä otetaan huomioon sen erityisolosuhteet, ilmastonmuutoksen vaikutukset ja sosioekonominen kehitys mukaan luettuina.
4. Grönlannin maakuntahallitus, Tanskan hallitus ja komissio vaihtavat näkemyksiä ohjelmasuunnitteluasiakirjan luonnoksesta.
Grönlannin maakuntahallitus vastaa ohjelmasuunnitteluasiakirjan viimeistelystä. Viimeistelyn yhteydessä komissio arvioi, vastaako ohjelmasuunnitteluasiakirja tämän päätöksen tavoitteita ja unionin asiaan liittyviä politiikkoja, ja sisältääkö se kaikki ne osatekijät, joita vuotuisen rahoituspäätöksen hyväksyminen edellyttää. Grönlannin maakuntahallitus toimittaa tätä arviointia varten kaikki tarvittavat tiedot, toteutettavuustutkimusten tulokset mukaan luettuina.
5. Ohjelmasuunnitteluasiakirja hyväksytään 8 artiklan 2 kohdassa säädettyä tarkastelumenettelyä noudattaen. Kyseistä menettelyä sovelletaan myös laajoihin uudelleentarkasteluihin, joiden seurauksena strategiaa tai sen ohjelmasuunnittelua mukautetaan merkittävästi.
Tarkastelumenettelyä ei sovelleta ohjelmasuunnitteluasiakirjan vähäisiin muutoksiin, kuten teknisiin mukautuksiin, varojen uudelleenkohdentamiseen painopistealan suuntaa antavien määrärahojen puitteissa tai alustavien suuntaa antavien määrärahojen lisäämiseen tai vähentämiseen alle 20 prosentilla, edellyttäen että nämä muutokset eivät vaikuta ohjelmasuunnitteluasiakirjassa vahvistettuihin painopistealoihin ja tavoitteisiin. Komissio ilmoittaa tällaisista vähäisistä muutoksista Euroopan parlamentille ja neuvostolle kuukauden kuluessa asiaankuuluvan päätöksen hyväksymisestä.
6. Kaikessa 7 artiklassa tarkoitetun välikertomuksen julkaisemisen jälkeisessä ohjelmasuunnittelussa tai ohjelmien uudelleentarkastelussa on otettava huomioon kyseisessä kertomuksessa esitetyt tulokset, havainnot ja päätelmät.
5 artikla
Täytäntöönpanosäännöt
Jollei tässä päätöksessä toisin säädetä, unionin rahoitustuki pannaan täytäntöön asetuksen (EU) N:o 236/2014 sekä tämän päätöksen yleisen tarkoituksen, soveltamisalan ja yleisten periaatteiden mukaisesti.
6 artikla
Hankintasäännöt
Sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 236/2014 perustetun kehitysyhteistyön rahoitusvälineeseen sovellettavia asetuksen (EU) N:o 233/2014 (12) 8 ja 9 artiklassa hankinta-, avustus- ja muita menettelyjä varten määriteltyjä kansalaisuutta ja alkuperää koskevia sääntöjä.
7 artikla
Ohjelmasuunnitteluasiakirjan väliarviointi ja tämän päätöksen täytäntöönpanon arvioiminen
1. Grönlannin maakuntahallitus, Tanskan hallitus ja komissio laativat 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä väliarvioinnin ohjelmasuunnitteluasiakirjasta ja sen vaikutuksista Grönlantiin yleensä. Komissio ottaa mukaan kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät, mukaan lukien valtiosta riippumattomat toimijat ja paikallisviranomaiset.
2. Asetuksen (EU) N:o 236/2014 17 artiklasta poiketen komissio laatii viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018 puolivälissä tämän päätöksen perusteella rahoitettavien toimenpidetyyppien uusimista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevan päätöksen tekemistä varten arviointikertomuksen, jossa käsitellään tavoitteiden saavuttamista ja Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa resurssien käytön tehokkuutta mittaavien tulos- ja vaikutusindikaattoreiden avulla. Arvioinnissa käsitellään myös mahdollisuuksia yksinkertaistamiseen, päätöksen perusteella tehtävän yhteistyön sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, sen kaikkien tavoitteiden jatkuvaa merkityksellisyyttä sekä sitä, miten toimenpiteillä on osaltaan edistetty unionin painopisteiden eli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteutumista. Siinä on otettava huomioon päätöksen 2006/526/EY pitkän aikavälin vaikutusten arvioinnin tulokset.
3. Komissio pyytää Grönlantia toimittamaan komissiolle kaikki tämän päätöksen nojalla rahoitettujen toimenpiteiden seurantaa ja arviointia varten tarvittavat tiedot tuen tuloksellisuutta koskevien periaatteiden mukaisesti.
8 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa Grönlanti-komitea, jäljempänä ’komitea’. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
3. Kun komitean lausunto on tarkoitus hankkia kirjallista menettelyä noudattaen, tämä menettely päätetään tuloksettomana, jos puheenjohtaja lausunnon antamiselle asetetussa määräajassa niin päättää tai komitean jäsenten yksinkertainen enemmistö sitä pyytää.
9 artikla
Rahoituksen soveltamisala
1. Grönlannin maakuntahallituksen vahvistamien alakohtaisten politiikkojen puitteissa unionin rahoitustukea voidaan myöntää seuraaviin toimiin:
a)
ohjelmasuunnitteluasiakirjan mukaiset uudistukset ja hankkeet;
b)
instituutioiden ja valmiuksien kehittäminen sekä ympäristöä ja ilmastonmuutosta koskevien näkökohtien huomioon ottaminen; ja
c)
teknisen alan yhteistyöohjelmat.
2. Unionin rahoitustuki myönnetään pääasiallisesti budjettituen muodossa.
10 artikla
Rahoitusohje
Rahoitusohje tämän päätöksen täytäntöönpanoa varten ajanjaksolla 2014-2020 on 217 800 000 euroa.
3 JAKSO
LOPPUSÄÄNNÖS
11 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014 ja 31 päivään joulukuuta 2020.
Tehty Brysselissä 14 päivänä maaliskuuta 2014.