KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2015/68
af 15. oktober 2014
om supplerende bestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 167/2013 for så vidt angår bremsekrav til køretøjer ved godkendelsen af landbrugs- og skovbrugskøretøjer
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 167/2013 af 5. februar 2013 om godkendelse og markedsovervågning af landbrugs- og skovbrugstraktorer (1), særlig artikel 17, stk. 5,
og ud fra følgende betragtninger:
(1)
Det indre marked omfatter et område uden indre grænser, hvor den frie bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital er sikret. I dette øjemed er der en omfattende EU-typegodkendelsesordning og et styrket markedstilsynssystem for landbrugs- og skovbrugskøretøjer og deres systemer, komponenter og separate tekniske enheder som defineret i forordning (EU) nr. 167/2013.
(2)
Udtrykket »landbrugs- og skovbrugskøretøjer« dækker en lang række forskellige køretøjstyper med en eller flere aksler og to, fire eller flere hjul samt bæltekøretøjer, f.eks. hjultraktorer, bæltetraktorer, påhængskøretøjer og trukket udstyr, der anvendes til en lang række opgaver inden for landbrug og skovbrug, herunder særlige anvendelser.
(3)
Selv om kravene i denne forordning er baseret på eksisterende lovgivning, der senest blev ændret i 1997, kræver den tekniske udvikling især en detaljeret tilpasning af prøvningsforskrifterne samt indførelse af specifikke bestemmelser for energibeholdere, køretøjer med hydrostatisk transmission, køretøjer med påløbsbremsesystem, køretøjer med komplekse elektroniske styresystemer, blokeringsfri bremsesystemer og elektronisk kontrollerede bremsesystemer.
(4)
Denne forordning indeholder også mere restriktive forskrifter for betjeningsanordninger til påhængskøretøjers bremser og bremsekoblinger mellem traktorer og påhængskøretøjer end Rådets direktiv 76/432/EØF (2), der blev ophævet ved forordning (EU) nr. 167/2013.
(5)
Ved Rådets afgørelse 97/836/EF (3) tiltrådte Unionen FN/ECE-regulativ nr. 13 (FN's Økonomiske Kommission for Europa). De materielle krav, der er fastsat i bilag 18 til dette regulativ om sikkerhedsaspekterne ved komplekse elektroniske køretøjskontrolsystemer bør overtages i denne forordning, da de afspejler den nyeste teknologi.
(6)
Mens blokeringsfri bremsesystemer er udbredte for køretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på over 60 km/h og derfor kan betragtes som passende og kan gøres obligatoriske fra anvendelsen af denne forordning, er sådanne systemer endnu ikke udbredt tilgængelige for køretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på mellem 40 km/h og 60 km/h. For disse køretøjer bør indføring af blokeringsfri bremsesystemer derfor først bekræftes, efter at Kommissionen endelig har vurderet tilgængeligheden af sådanne systemer. Med henblik herpå bør Kommissionen senest den 31. december 2016 vurdere tilgængeligheden af blokeringsfri bremsesystemer til landbrugs- og skovbrugskøretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på mellem 40 km/h og 60 km/h. Hvis denne vurdering ikke bekræfter, at en sådan teknologi er tilgængelig eller anvendelig, bør Kommissionen ændre denne forordning med henblik på at sikre, at disse krav ikke finder anvendelse på køretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på mellem 40 km/h og 60 km/h.
(7)
Fabrikanterne kan vælge at ansøge om national godkendelse i henhold til artikel 2 i forordning (EU) nr. 167/2013, men medlemsstaterne bør i alle spørgsmål, der behandles i nærværende forordning, frit kunne fastsætte krav med henblik på national typegodkendelse, som er forskellige fra kravene i nærværende forordning.
Medlemsstaterne bør ikke med henblik på national typegodkendelse ud fra grunde vedrørende funktionel sikkerhed med hensyn til bremseevne nægte at godkende køretøjer, systemer, komponenter og separate tekniske enheder, der er i overensstemmelse med de krav, der er fastsat ved denne forordning, med undtagelse af krav til hydrauliske tilslutninger af single-line-typen. Denne forordning bør indføre harmoniserede krav til hydrauliske tilslutninger af single-line-typen, hvorved sådanne tilslutninger kan accepteres i en begrænset periode med henblik på EU-typegodkendelse. Da visse medlemsstater imidlertid normalt har anvendt strengere krav på nationalt plan, bør medlemsstaterne have mulighed for at nægte at meddele national typegodkendelse for køretøjstyper, der er udstyret med hydrauliske tilslutninger af single-line-typen allerede fra anvendelsesdatoen for denne forordning, hvis de finder, at dette er i overensstemmelse med deres sikkerhedskrav på nationalt plan.
8)
For at sikre en harmoniseret anvendelse af alle nye typegodkendelsesregler, bør nærværende forordning anvendes fra samme dato som forordning (EU) nr. 167/2013 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
GENSTAND OG DEFINITIONER
Artikel 1
Genstand
Denne forordning fastlægger detaljerede tekniske krav og prøvningsprocedurer vedrørende funktionel sikkerhed med hensyn til bremseevne med henblik på godkendelse og markedsovervågning af landbrugs- og skovbrugskøretøjer og systemer, komponenter og separate tekniske enheder, der er beregnet til sådanne køretøjer, i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 167/2013.
Artikel 2
Definitioner
Definitionerne i forordning (EU) nr. 167/2013 finder anvendelse. Derudover finder følgende definitioner anvendelse:
1) »Bremsesystem«: alle de dele, hvis funktion er at nedsætte et kørende køretøjs hastighed, bringe det til standsning eller holde det stationært, når det allerede er standset; bremsesystemet består af betjeningsanordningen, transmissionen og bremsen.
2) »Driftsbremsesystem«: det bremsesystem, der giver føreren fuld kontrol over køretøjets bevægelser og mulighed for at standse køretøjet sikkert, hurtigt og effektivt, ved alle hastigheder og belastninger, som køretøjet er godkendt til at operere ved, og på nedad- eller opadskrånende grund uanset stigning.
3) »Gradueret bremsning«: en bremsning hvorved - inden for bremsesystemets normale betjeningsområde, og både når bremserne aktiveres og slækkes:
a)
føreren til enhver tid ved påvirkning af betjeningsanordningen kan øge eller mindske bremsekraften
b)
bremsekraften er overensstemmende med påvirkningen af betjeningsanordningen (overensstemmende virkning)
c)
det er let at opnå en tilstrækkeligt fintmærkende graduering af bremsekraften.
4) »Betjeningsanordning«: den anordning, der direkte aktiveres af føreren med henblik på at tilføre bremsetransmissionen den nødvendige energi til bremsning eller til kontrol af heraf. Denne energi kan hidrøre fra førerens muskelkraft, en anden energikilde styret af føreren eller eventuelt fra et påhængskøretøjs kinetiske energi eller fra en kombination af disse forskellige energiformer.
5) »Transmission«: kombinationen af de komponenter, der findes mellem betjeningsanordningen og bremsen, undtagen kontrolledninger mellem traktorer og påhængskøretøjer og fødeledninger mellem traktorer og påhængskøretøjer, og som forbinder disses funktion mekanisk, hydraulisk, pneumatisk eller elektrisk eller ved en kombination af disse midler. Hidrører bremsekraften helt eller delvis fra en energikilde, der er uafhængig af føreren, anses energibeholdningen også for en del af bremsetransmissionen.
6) »Betjeningstransmission«: kombinationen af de komponenter af transmissionen, som styrer bremsernes funktion, og de(n) nødvendige energibeholdning(er).
7) »Energitransmission«: kombinationen af de komponenter, som tilfører bremserne den energi, der er nødvendig for deres funktion.
8) »Friktionsbremse«: bremse, i hvilken bremsekraften udvikles ved friktion mellem to dele af køretøjet, som bevæger sig i forhold til hinanden.
9) »Væskebremse«: bremse, i hvilken bremsekraften udvikles ved påvirkning af en væske, der befinder sig mellem to dele af køretøjet, som bevæger sig i forhold til hinanden. Væsken er flydende i tilfælde af en »hydraulisk bremse« og udgøres af luft i tilfælde af en »pneumatisk bremse«.
10) »Motorbremse«: bremse, i hvilken bremsekraften hidrører fra en kontrolleret forøgelse af motorens bremsevirkning overført til hjulene.
11) »Parkeringsbremse«: et system, der gør det muligt at holde køretøjet stationært på nedad- eller opadskrånende grund, også i førerens fravær.
12) »Kontinuert bremsning«: bremsning af et vogntog ved hjælp af et bremsesystem med følgende kendetegn:
a)
en enkelt betjeningsanordning, ved hjælp af hvilken føreren fra sit førersæde udfører en tiltagende aktivering ved en enkelt bevægelse
b)
den energi, der bruges til bremsning af de køretøjer, der udgør vogntoget, hidrører fra en og samme energikilde
c)
bremseapparatet fremkalder samtidig eller korrekt forskudt bremsning af de enkelte med hinanden sammenkoblede køretøjer uanset deres indbyrdes position.
13) »Semikontinuert bremsning«: bremsning af et vogntog ved hjælp af et bremsesystem med følgende kendetegn:
a)
en enkelt betjeningsanordning, ved hjælp af hvilken føreren fra sit førersæde udfører en tiltagende aktivering ved en enkelt bevægelse
b)
den energi, der bruges til bremsning af de køretøjer, der udgør vogntoget, hidrører fra to forskellige energikilder
c)
bremseapparatet fremkalder samtidig eller korrekt forskudt bremsning af de enkelte med hinanden sammenkoblede køretøjer uanset deres indbyrdes position.
14) »Automatisk bremsning«: bremsning, hvor påhængskøretøjet/påhængskøretøjerne bremses automatisk, når de sammenkoblede køretøjer skilles, også ved brud på tilkoblingen, uden at bremsevirkningen for den resterende del af de med hinanden sammenkoblede køretøjer ophæves.
15) »Påløbsbremsning«: bremsning ved udnyttelse af den kraft, der udvikles ved, at påhængskøretøjet bevæger sig frem mod traktoren.
16) »Ikke-udløselig transmission« (»non-disengageable transmission«): transmission, hvortil der løbende overføres enten tryk eller kraft eller moment på ethvert tidspunkt under kørsel med køretøjet i fremdriftssystemet mellem køretøjets motor og hjul og i bremsesystemet mellem betjeningsanordningen og hjulene.
17) »Belæsset køretøj«: køretøjet lastet til den teknisk tilladte totalmasse.
18) »Hjulbelastning«: det lodrette statiske tryk fra vejbanen mod hjulets kontaktflade.
19) »Akseltryk«: summen af de lodrette statiske tryk fra vejbanen mod kontaktfladen med akslens hjul.
20) »Maksimal stationær belastning på hjul«: den stationære belastning på hjulene, når køretøjet er belæsset til den teknisk tilladte totalmasse.
21) »Maksimalt stationært akseltryk«: det stationære akseltryk, når køretøjet er belæsset til den teknisk tilladte totalmasse.
22) »Påhængskøretøj«: et påhængskøretøj som defineret i artikel 3, stk. 9, i forordning (EU) nr. 167/2013 eller enhver form for udskifteligt trukket udstyr som defineret i artikel 3, stk. 10, i nævnte forordning.
23) »Påhængskøretøj trukket ved trækstang«: et påhængskøretøj i klasse R eller S med mindst to aksler, hvoraf mindst én er en styret aksel, og som er udstyret med en trækanordning, som kan bevæges lodret i forhold til påhængskøretøjet, og som ikke overfører nogen statisk lodret belastning af betydning til traktoren.
24) »Kærre«: et påhængskøretøj af klasse R eller S, hvor en eller flere aksler er anbragt nær ved køretøjets tyngdepunkt (når det er ensartet lastet), således at kun en mindre statisk lodret belastning på ikke over 10 % af den belastning, der svarer til påhængskøretøjets totalmasse, eller en belastning på højst 1 000 daN (idet den laveste værdi anvendes) overføres til traktoren.
25) »Påhængskøretøj trukket ved stiv trækstang«: et påhængskøretøj i klasse R eller S med en aksel eller en akselgruppe udstyret med en trækstang, der på grund af sin konstruktion overfører en betragtelig statisk belastning til traktoren, og som ikke opfylder definitionen på en kærre; den kobling, der skal benyttes til et vogntog, må ikke bestå af hovedbolt og skammel; der kan forekomme små lodrette bevægelser på en stiv trækstang; en hydraulisk justerbar leddelt trækstang anses for en stiv trækstang.
26) »Retardersystem«: et ekstra bremsesystem, der kan frembringe og opretholde en bremseeffekt over et langt tidsrum uden en væsentlig reduktion i bremsevirkningen, herunder betjeningsanordningen, der kan bestå af en enkelt anordning eller en kombination af flere anordninger, som hver kan have sin egen betjeningsanordning.
27) »Elektronisk kontrolleret bremsesystem« (»EBS«): et bremsesystem, hvor kontrollen tilvejebringes og behandles som et elektronisk signal i betjeningstransmissionen, og elektronisk udgangssignaler for udstyr, der genererer aktiveringskræfter, er fremstillet på basis af opbevaret eller produceret energi.
28) »Bremsefunktion med automatiske kommandoer«: en funktion i et avanceret elektronisk kontrolsystem, hvor aktiveringen af bremsesystemet(-erne) på visse aksler sker med henblik på frembringelse af en bremseeffekt med eller uden direkte indgriben fra føreren som følge af automatisk evaluering af signaler, der genereres i køretøjet.
29) »Selektiv bremsefunktion«: en funktion i et avanceret elektronisk kontrolsystem, hvor aktiveringen af de enkelte bremser sker på automatisk vis, og hvor bremsningen af køretøjet underordnes ændringer af køretøjets opførsel.
30) »Elektronisk kontrolledning«: den elektriske forbindelse mellem to køretøjer, som sørger for bremsekontrolfunktion for et påhængskøretøj i et vogntog. Den omfatter det elektriske ledningssystem og forbindelsesstik, herunder dele til datakommunikation og den elektriske energiforsyning til påhængskøretøjers betjeningstransmission.
31) »Fjederkompressionsrum«: det rum, hvori den trykforandring, som medfører fjedersammenspændingen, fremkaldes.
32) »Hydrostatisk transmission«: en type køretøjsfremdrift, der anvender det hydrostatiske transmissionskoncept med åbne eller lukkede kredsløb, hvori en væske cirkulerer som energimedie mellem en eller flere hydrauliske pumper og en eller flere hydrauliske motorer.
33) »Komplekst elektronisk køretøjskontrolsystem«: elektronisk kontrolsystem, som er underlagt en kontrolrangfølge, hvor en kontrolleret funktion kan tilsidesættes af en elektronisk kontrolfunktion eller et elektronisk kontrolsystem på et højere niveau.
34) »Blokeringsfrit bremsesystem«: en komponent i driftsbremsesystemet, som automatisk kontrollerer graden af slip i hjulets rotationsretning på et eller flere af køretøjets hjul under bremsning.
35) »Direkte kontrolleret hjul«: et hjul hvis bremsekraft moduleres i overensstemmelse med data fra mindst dets egen føler.
36) »Hydraulisk tilslutning af single-line-typen«: tilslutning af bremserne mellem traktoren og påhængskøretøjet ved en enkelt forbindelse med hydraulikvæske.
KAPITEL II
FORSKRIFTER FOR BREMSEANORDNINGER OG BREMSEKOBLINGER TIL PÅHÆNGSKØRETØJER
Artikel 3
Forskrifter for montering og demonstration med hensyn til bremseevne
1. Fabrikanterne udstyrer landbrugs- og skovbrugskøretøjer med systemer, komponenter og separate tekniske enheder med virkning på bremseevnen, der er udformet, konstrueret og samlet, således at køretøjet ved normal brug og vedligeholdt i overensstemmelse med fabrikantens forskrifter opfylder de detaljerede tekniske krav og prøvningsprocedurer i artikel 4-17.
2. Fabrikanterne påviser ved en fysisk demonstrationstest over for godkendelsesmyndigheden, at de landbrugs- og skovbrugskøretøjer, der markedsføres, registreres eller ibrugtages i Unionen, overholder de detaljerede tekniske krav og prøvningsprocedurer i artikel 4-17.
3. Fabrikanterne sikrer, at reservedele, som markedsføres eller ibrugtages i Unionen, overholder de detaljerede tekniske krav og prøvningsprocedurer, der er fastsat i denne forordning.
4. I stedet for at overholde kravene i denne forordning, kan fabrikanten i informationsmappen forelægge prøvningsrapporten for en komponent eller relevant dokumentation, som viser, at et system eller et køretøj er i overensstemmelse med forskrifterne i FN/ECE-regulativ nr. 13, som der henvises til i bilag X.
5. I stedet for at overholde kravene i denne forordning, kan fabrikanten i informationsmappen forelægge relevant dokumentation, som godtgør overensstemmelsen af blokeringsfri bremsesystemer for påhængskøretøjer, hvis disse er monteret, med kravene i bilag 19, punkt 5, i FN/ECE-regulativ nr. 13, som der henvises til i bilag X.
6. De komponenter og systemer, der er nævnt i stk. 4 og 5, vil blive opført i den gennemførelsesretsakt, der er vedtaget i overensstemmelse med artikel 68 i forordning (EU) nr. 167/2013.
Artikel 4
Forskrifter for konstruktion og montering af bremseanordninger og påhængskøretøjers bremsekoblinger
Prøvningsprocedurer og krav til konstruktion og montering af bremseanordninger og påhængskøretøjers bremsekoblinger gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag I.
Artikel 5
Forskrifter for prøvning og ydeevne for bremsesystemer og bremsekoblinger på påhængskøretøjer og for køretøjer, der er udstyret hermed
De prøvningsprocedurer og ydeevnekrav, der finder anvendelse på bremsesystemer og påhængskøretøjers bremsekoblinger samt på køretøjer udstyret hermed, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag II.
Artikel 6
Forskrifter for måling af responstid
Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for responstiden for bremseanordninger og påhængskøretøjers bremsekoblinger gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag III.
Artikel 7
Forskrifter for energikilder og energioplagringsanordninger for bremsesystemer og påhængskøretøjers bremsekoblinger og på køretøjer, der er udstyret hermed
De prøvningsprocedurer og ydeevnekrav, der finder anvendelse på energikilder og anordninger til energiopladning for bremsesystemer og påhængskøretøjers bremsekoblinger samt på køretøjer udstyret hermed, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag IV.
Artikel 8
Forskrifter for fjederbremser og køretøjer, der er udstyret hermed
De prøvningsprocedurer og ydeevnekrav, der finder anvendelse på fjederbremser og på køretøjer udstyret hermed, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag V.
Artikel 9
Forskrifter for parkeringsbremsesystemer, der er udstyret med mekanisk bremsecylinderlåseanordning
Ydeevnekravene for parkeringsbremsesystemer udstyret med mekanisk bremsecylinderlåseanordning kontrolleres i overensstemmelse med bilag VI.
Artikel 10
Alternative forskrifter for prøvning af køretøjer, for hvilke type I-, type II- eller type III-prøvningerne ikke er obligatoriske
1. De betingelser, hvorunder type I-, type II- eller type III-prøvninger ikke er obligatoriske for visse typer af køretøjer, er fastsat i bilag VII.
2. De prøvningsprocedurer og ydeevnekrav, der finder anvendelse på køretøjer og deres anordninger, for hvilke type I-, type II- eller type III-prøvninger ikke er obligatoriske i henhold til stk. 1, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag VII.
Artikel 11
Forskrifter for prøvning af påløbsbremsesystemer, bremseanordninger og bremsekoblinger på påhængskøretøjer og køretøjer, der er udstyret hermed
De procedurer og krav, der finder anvendelse på prøvning af påløbsbremsesystemer, bremseanordninger, påhængskøretøjers bremsekoblinger samt på køretøjer, der er udstyret hermed, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag VIII.
Artikel 12
Forskrifter for køretøjer med hydrostatisk transmission og deres bremseanordninger og bremsesystemer
Prøvningsprocedurerne og ydeevnekravene for køretøjer med hydrostatisk transmission og disses bremseanordninger og bremsesystemer gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag IX.
Artikel 13
Forskrifter vedrørende sikkerhedsaspekter ved komplekse elektroniske køretøjskontrolsystemer
De prøvningsprocedurer og ydeevnekrav, der finder anvendelse på fjederbremser og på sikkerhedsaspekter ved komplekse elektroniske køretøjskontrolsystemer, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag X.
Artikel 14
Forskrifter og prøvningsprocedurer for blokeringsfri bremsesystemer og køretøjer udstyret hermed
De prøvningsprocedurer og ydeevnekrav, der finder anvendelse på blokeringsfri bremsesystemer og på køretøjer udstyret hermed, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XI.
Artikel 15
Forskrifter for elektroniske bremsesystemer på køretøjer med trykluftsbremser eller køretøjer med datakommunikation via pol nr. 6 og 7 i ISO 7638-forbindelsesstikket og køretøjer udstyret med sådanne elektroniske bremsesystemer
De prøvningsprocedurer og ydeevnekrav, der finder anvendelse på elektroniske bremsesystemer på køretøjer med trykluftsbremser eller køretøjer med datakommunikation via pol nr. 6 og 7 i ISO 7638-forbindelsesstikket og køretøjer udstyret med sådanne elektroniske bremsesystemer, gennemføres og kontrolleres i overensstemmelse med bilag XII.
Artikel 16
Forskrifter for hydrauliske tilslutninger af single-line-typen og køretøjer udstyret hermed
1. De ydeevnekrav, der finder anvendelse på hydrauliske tilslutninger af single-line-typen for bremseanordninger og påhængskøretøjers bremsekoblinger og køretøjer, der er udstyret med hydrauliske tilslutninger af single-line-typen, er fastsat i bilag XIII.
2. Køretøjsfabrikanterne må efter den 31. december 2019 ikke udstyre nye typer køretøjer i klasse T og C med hydrauliske tilslutninger af single-line-typen og efter den 31. december 2020 ikke udstyre nye køretøjer i disse klasser hermed.
KAPITEL III
MEDLEMSSTATERNES FORPLIGTELSER
Artikel 17
Typegodkendelse af køretøjer, systemer, komponenter og separate tekniske enheder
I henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EU) nr. 167/2013 må de godkendende myndigheder med virkning fra den 1. januar 2016 ikke af grunde vedrørende funktionel sikkerhed med hensyn til bremseevne nægte at meddele EU-typegodkendelse for landbrugs- og skovbrugskøretøjstyper, der opfylder kravene i denne forordning.
Med virkning fra den 1. januar 2020 og i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i forordning (EU) nr. 167/2013 og artikel 16 i nærværende forordning skal de typegodkendende myndigheder nægte at meddele typegodkendelse for køretøjstyper i klasse T og C, der er udstyret med hydrauliske tilslutninger af single-line-typen.
Med virkning fra den 1. januar 2018 skal de nationale myndigheder for så vidt angår nye køretøjer, som ikke er i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 167/2013 og nærværende forordnings bestemmelser om funktionel sikkerhed med hensyn til bremseevne, forbyde tilgængeliggørelse på markedet, registrering og ibrugtagning af sådanne køretøjer.
Med virkning fra den 1. januar 2021 og for nye køretøjer i klasse T og C udstyret med hydrauliske tilslutninger af single-line-typen, jf. artikel 16, skal de nationale myndigheder forbyde tilgængeliggørelse på markedet, registrering og ibrugtagning af sådanne køretøjer.
Artikel 18
National typegodkendelse af køretøjer, systemer, komponenter og separate tekniske enheder
Nationale myndigheder må ikke nægte at meddele national typegodkendelse til en type køretøj, system, komponent eller separat teknisk enhed af grunde vedrørende funktionel sikkerhed med hensyn til bremseevne i tilfælde, hvor køretøjet, systemet, komponenten eller den separate tekniske enhed er i overensstemmelse med kravene i denne forordning, med undtagelse af de krav, der gælder for hydrauliske tilslutninger af single-line-typen.
KAPITEL IV
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 19
Ikrafttræden og anvendelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den finder anvendelse fra den 1. januar 2016.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. oktober 2014.
KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2015/68
annettu 15 päivänä lokakuuta 2014,
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 167/2013 täydentämisestä maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen hyväksynnässä sovellettavien, ajoneuvojen jarruttamista koskevien vaatimusten osalta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta 5 päivänä helmikuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 167/2013 (1) ja erityisesti sen 17 artiklan 5 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Sisämarkkinat muodostavat alueen, jolla ei ole sisärajoja ja jolla taataan tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus. Tätä varten sovelletaan asetuksella (EU) N:o 167/2013 luotua maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen ja niiden järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden kattavaa EU-tyyppihyväksyntäjärjestelmää ja vahvistettua markkinavalvontajärjestelmää.
(2)
Termillä ’maa- ja metsätaloudessa käytettävät ajoneuvot’ tarkoitetaan lukuisia eri ajoneuvotyyppejä, joissa voi olla yksi tai useampia akseleita ja kaksi, neljä tai useampia pyöriä tai telat (kuten pyörillä varustettuja traktoreita, telaketjutraktoreita, perävaunuja ja vedettäviä laitteita) ja joita käytetään moniin erilaisiin tarkoituksiin maa- ja metsätaloudessa, erityiskäyttötarkoitukset mukaan luettuina.
(3)
Tämän asetuksen vaatimukset perustuvat nykyiseen lainsäädäntöön, jota on muutettu viimeksi vuonna 1997, mutta tekniikan kehittyminen edellyttää testaussääntöjen yksityiskohtien mukauttamista sekä seuraavia osa-alueita koskevien erityissäännösten käyttöönottoa: energiasäiliöt, hydrostaattisella voimansiirrolla varustetut ajoneuvot, inertiajarrutusjärjestelmällä varustetut ajoneuvot sekä ajoneuvot, joissa on kompleksinen elektroninen hallintajärjestelmä, lukkiutumaton jarrujärjestelmä tai elektronisesti ohjattu jarrujärjestelmä.
(4)
Tämä asetus sisältää myös vedettävien ajoneuvojen jarrujen ohjausta ja traktorin ja vedettävän ajoneuvon välistä jarruliitosta koskevia vaatimuksia, jotka ovat tiukempia kuin neuvoston direktiivissä 76/432/ETY (2), joka kumotaan asetuksella (EU) N:o 167/2013.
(5)
Neuvoston päätöksellä 97/836/EY (3) unioni sitoutui soveltamaan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntöä nro 13. E-säännön nro 13 liitteessä 18 esitetyt olennaiset vaatimukset, joita sovelletaan kompleksisten elektronisten ajoneuvonhallintajärjestelmien turvallisuuteen, olisi sisällytettävä tähän asetukseen, sillä ne ovat tekniikan viimeisimmän kehityksen mukaisia.
(6)
Lukkiutumattomat jarrujärjestelmät ovat yleisiä ajoneuvoissa, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 60 km/h, ja niitä voidaan siten pitää asianmukaisina ja niistä voitaisiin tehdä pakollisia tämän asetuksen soveltamisesta alkaen, mutta kyseisiä järjestelmiä ei vielä ole yleisesti saatavilla ajoneuvoihin, joiden rakenteellinen nopeus on 40-60 km/h. Viimeksi mainittujen ajoneuvojen osalta lukkiutumattomien jarrujärjestelmien käyttöönotto pitäisi näin ollen vahvistaa sen jälkeen, kun komissio on lopullisesti arvioinut kyseisten järjestelmien saatavuuden. Tätä varten komission olisi 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä arvioitava lukkiutumattomien jarrujärjestelmien saatavuus maa- ja metsätaloudessa käytettäviin ajoneuvoihin, joiden suurin rakenteellinen nopeus on 40-60 km/h. Jos tämä arviointi vahvistaa, että edellä tarkoitettua tekniikkaa ei ole saatavilla tai että se ei ole käyttökelpoista, komission olisi muutettava tätä asetusta niin, että sen kyseisiä säännöksiä ei sovelleta ajoneuvoihin, joiden rakenteellinen nopeus on 40-60 km/h.
(7)
Siltä osin kuin valmistaja voi asetuksen (EU) N:o 167/2013 2 artiklan mukaisesti halutessaan hakea kansallista tyyppihyväksyntää, jäsenvaltioiden olisi kaikkien tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien seikkojen osalta voitava vapaasti asettaa kansallista tyyppihyväksyntää varten vaatimuksia, jotka eroavat tämän asetuksen vaatimuksista.
Kansallisen tyyppihyväksynnän osalta jäsenvaltiot eivät saa jarrutustehoon liittyvien toimintaturvallisuutta koskevien seikkojen perusteella evätä sellaisten ajoneuvojen, järjestelmien, komponenttien tai erillisten teknisten yksiköiden hyväksyntää, jotka ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaisia, lukuun ottamatta vaatimuksia, jotka koskevat yksipiirisiä hydrauliikkaliitoksia. Tällä asetuksella olisi otettava käyttöön yksipiirisiä hydrauliikkaliitoksia koskevat yhdenmukaistetut vaatimukset, joiden mukaisesti kyseiset liitokset voitaisiin sallia EU-tyyppihyväksynnässä rajoitetun ajan. Koska joissakin jäsenvaltioissa on kuitenkin ollut kansallisella tasolla voimassa tiukemmat määräykset, jäsenvaltioiden olisi voitava evätä kansallinen tyyppihyväksyntä yksipiirisillä hydrauliikkaliitoksilla varustetuilta ajoneuvotyypeiltä tämän asetuksen soveltamispäivästä alkaen, jos ne katsovat epäämisen olevan niiden kansallisten turvallisuusvaatimusten mukaista.
8)
Jotta kaikkien uusien tyyppihyväksyntäsääntöjen soveltamisen alkamispäivä olisi yhdenmukainen, tätä asetusta olisi sovellettava samasta päivästä kuin asetusta (EU) N:o 167/2013,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
KOHDE JA MÄÄRITELMÄT
1 artikla
Kohde
Tällä asetuksella vahvistetaan yksityiskohtaiset tekniset vaatimukset ja testausmenettelyt, jotka koskevat jarrutustehoon liittyvää toimintaturvallisuutta asetuksen (EU) N:o 167/2013 mukaista maa- ja metsätaloudessa käytettävien ajoneuvojen ja sellaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksyntää ja markkinavalvontaa varten.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) N:o 167/2013 määritelmiä. Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan
1)
’jarrujärjestelmällä’ niiden osien yhdistelmää, joiden toimintatarkoituksena on vähentää liikkuvan ajoneuvon nopeutta asteittain, saada se pysähtymään taikka pitää se paikoillaan, jos se on jo pysäytetty; järjestelmä koostuu hallintalaitteesta, voimansiirrosta ja varsinaisesta jarrusta;
2)
’käyttöjarrujärjestelmällä’ jarrujärjestelmää, jonka avulla kuljettaja voi hallita ajoneuvon liikettä ja pysäyttää sen turvallisesti, nopeasti ja tehokkaasti kaikilla nopeuksilla ja kuormilla, joilla ajoneuvo on hyväksytty käytettäväksi, ja ylös- tai alaspäin eriasteisesti kaltevilla pinnoilla;
3)
’portaattomalla jarrutuksella’ jarrutusta, joka täyttää seuraavat edellytykset, kun jarrua painetaan tai vapautetaan laitteiston normaalilla toiminta-alueella:
a)
kuljettaja voi milloin tahansa lisätä tai vähentää jarrutusvoimaa hallintalaitetta käyttämällä;
b)
jarrutusvoima vaikuttaa samaan suuntaan kuin hallintalaitteeseen kohdistuva toiminta (monotoninen toiminta);
c)
jarrutusvoimaa voidaan säädellä helposti ja riittävän tarkasti;
4)
’hallintalaitteella’ kuljettajan suoraan käyttämää laitetta, jonka avulla voimansiirtoon välitetään jarrutukseen tai sen hallintaan tarvittava energia. Tämä energia voi olla kuljettajan omaa lihasvoimaa tai muusta lähteestä saatua energiaa, jota kuljettaja voi hallita, tai soveltuvin osin vedettävän ajoneuvon kineettistä energiaa tai edellä lueteltuja energioita yhdistämällä saatua energiaa.
5)
’voimansiirrolla’ hallintalaitteen ja jarrun välissä sijaitsevien komponenttien muodostamaa kokonaisuutta (lukuun ottamatta traktorin ja vedettävän ajoneuvon välisiä ohjaus- ja syöttöjohtoja), joka liittää hallintalaitteen ja jarrun toisiinsa mekaanisin, hydraulisin, pneumaattisin tai sähköisin keinoin tai tällaisten keinojen yhdistelmällä; jos jarrutusvoima saadaan kuljettajasta riippumattomasta energianlähteestä tai sen avustamana, myös kyseisessä järjestelmässä olevia energiavarastoja pidetään osana voimansiirtoa;
6)
’ohjauksen välityksellä’ sitä voimansiirron osien kokonaisuutta, jolla hallitaan jarrujen ja tarvittavien energiavarastojen toimintaa;
7)
’energian välityksellä’ sitä komponenttien kokonaisuutta, joka syöttää jarruille niiden toimintaa varten tarvittavan energian;
8)
’kitkajarrulla’ jarrua, jossa jarrutukseen tarvittavat voimat syntyvät kahden toistensa suhteen liikkuvan osan välisestä kitkasta;
9)
’fluidijarrulla’ jarrua, jossa jarrutukseen tarvittavat voimat syntyvät kahden toistensa suhteen liikkuvan osan välissä olevan väliaineen välityksellä; väliaine on nestettä, jos kyseessä on nestejarru, ja ilmaa, jos kyseessä on paineilmajarru;
10)
’moottorijarrulla’ jarrua, jossa jarrutusvoimat syntyvät moottorin kehittämän hallitusti lisääntyvän jarrutusvaikutuksen siirtämisestä pyöriin;
11)
’seisontajarrujärjestelmällä’ järjestelmää, joka mahdollistaa ajoneuvon pysymisen paikoillaan ylös- tai alaspäin kaltevalla pinnalla myös silloin, kun kuljettaja ei ole paikallaan;
12)
’jatkuvalla jarrutuksella’ ajoneuvoyhdistelmän muodostavien ajoneuvojen jarruttamista järjestelmällä, jolla on kaikki seuraavat ominaisuudet:
a)
yksi hallintalaite, jota kuljettaja käyttää istuimeltaan portaattomasti yhdellä liikkeellä;
b)
ajoneuvoyhdistelmän muodostavien ajoneuvojen jarruttamiseen tarvittava energia siirretään samasta energianlähteestä;
c)
jarrujärjestelmä varmistaa kaikkien yhdistelmän osana olevien ajoneuvojen samanaikaisen tai sopivasti vaiheittaisen jarrutuksen niiden keskinäisestä sijainnista riippumatta;
13)
’puolijatkuvalla jarrutuksella’ ajoneuvoyhdistelmän muodostavien ajoneuvojen jarruttamista järjestelmällä, jolla on kaikki seuraavat ominaisuudet:
a)
yksi hallintalaite, jota kuljettaja käyttää istuimeltaan portaattomasti yhdellä liikkeellä;
b)
ajoneuvoyhdistelmän muodostavien ajoneuvojen jarruttamiseen tarvittava energia siirretään kahdesta erillisestä energianlähteestä;
c)
jarrujärjestelmä varmistaa kaikkien yhdistelmän osana olevien ajoneuvojen samanaikaisen tai sopivasti vaiheittaisen jarrutuksen niiden keskinäisestä sijainnista riippumatta;
14)
’automaattijarrutuksella’ vedettävien ajoneuvojen jarruttamista, joka tapahtuu automaattisesti ajoneuvoyhdistelmään kuuluvien ajoneuvojen irrotessa toisistaan, kytkennän rikkoutumisesta aiheutuva irtoaminen mukaan lukien, ilman että tällä on vaikutusta ajoneuvoyhdistelmän muiden osien jarrutustehoon;
15)
’inertiajarrutuksella’ jarrutusta, jossa hyödynnetään traktoria lähestyvän vedettävän ajoneuvon aikaansaamia voimia;
16)
’ei-irrotettavalla voimansiirrolla’ voimansiirtoa, jossa painetta, voimaa tai vääntömomenttia siirretään ajoneuvon kulun aikana jatkuvasti voimalinjassa ajoneuvon moottorin ja pyörien välillä tai jarrujärjestelmässä jarrujen hallintalaitteen ja pyörien välillä;
17)
’kuormitetulla ajoneuvolla’ ajoneuvoa, joka on kuormitettu suurimpaan teknisesti sallittuun kokonaismassaansa;
18)
’pyöräkuormalla’ tienpintaan pyörän kosketusalueella kohdistuvaa pystysuoraa staattista voimaa;
19)
’akselikuormalla’ tienpintaan kaikkien akselilla olevien pyörien kosketusalueilla kohdistuvien pystysuorien staattisten voimien summaa;
20)
’suurimmalla staattisella pyöräkuormalla’ staattista pyöräkuormaa ajoneuvon ollessa kuormitettuna suurimpaan teknisesti sallittuun massaansa;
21)
’suurimmalla staattisella akselikuormalla’ staattista akselikuormaa ajoneuvon ollessa kuormitettuna suurimpaan teknisesti sallittuun massaansa;
22)
’vedettävällä ajoneuvolla’ asetuksen (EU) N:o 167/2013 3 artiklan 9 kohdassa tarkoitettua perävaunua tai kyseisen asetuksen 3 artiklan 10 kohdassa tarkoitettua vedettävää vaihdettavissa olevaa laitetta;
23)
’vetoaisalla varustetulla vedettävällä ajoneuvolla’ luokkaan R tai S kuuluvaa vedettävää ajoneuvoa, jossa on vähintään kaksi akselia (joista ainakin toinen on ohjaava akseli) ja joka on varustettu vetolaitteella, joka voi liikkua pystysuunnassa suhteessa vedettävään ajoneuvoon ja joka ei siirrä traktoriin merkittävää staattista pystysuuntaista kuormaa;
24)
’keskiakselilla varustetulla vedettävällä ajoneuvolla’ luokkaan R tai S kuuluvaa vedettävää ajoneuvoa, jossa yksi tai useampi akseli sijaitsee lähellä (tasaisesti kuormitetun) ajoneuvon painopistettä siten, että traktoriin välittyy ainoastaan pieni staattinen pystysuuntainen kuorma, joka on pienempi kuin 10 prosenttia siitä kuormasta, joka vastaa joko vedettävän ajoneuvon suurinta massaa tai 1 000 daN:n kuormaa (sen mukaan kumpi on pienempi);
25)
’jäykällä vetoaisalla varustetulla vedettävällä ajoneuvolla’ luokkaan R tai S kuuluvaa vedettävää ajoneuvoa, jossa yksi akseli tai yksi akseliryhmä on varustettu vetoaisalla, joka siirtää merkittävän staattisen kuorman traktoriin rakenteestaan johtuen, ja joka ei vastaa keskiakselilla varustetun vedettävän ajoneuvon määritelmää; ajoneuvoyhdistelmän kytkentä ei saa koostua vetotapista ja vetopöydästä; jäykässä vetoaisassa voi esiintyä vähäistä pystyliikettä; hydraulisesti säädettävää nivelöityä vetoaisaa pidetään jäykkänä vetoaisana;
26)
’hidastinjärjestelmällä’ apujarrujärjestelmää, joka tuottaa ja ylläpitää jarrutusvaikutusta pitkään ilman, että teho merkittävästi alenee, ja johon kuuluu hallintalaite, joka voi olla yksi laite tai koostua useammasta laitteesta, joita kutakin voidaan hallita erikseen;
27)
’elektronisesti ohjatulla jarrujärjestelmällä (EBS)’ jarrujärjestelmää, jossa ohjaustoiminto tuotetaan ja käsitellään sähköisenä signaalina ohjauksen välityksessä ja syötetään sähköisinä signaaleina laitteille, jotka tuottavat käyttövoiman varastoidun tai generoidun energian avulla;
28)
’automaattisesti ohjatulla jarrutuksella’ kompleksiseen elektroniseen hallintajärjestelmään kuuluvaa toimintoa, jossa jarrujärjestelmän tai tiettyjen akselien jarrujen käyttämisellä on tarkoitus hidastaa ajoneuvoa ajajan välittömällä toiminnalla tai sitä ilman ajoneuvon antamien tietojen automaattisen arvioinnin perusteella;
29)
’selektiivisellä jarrutuksella’ kompleksisen elektronisen hallintajärjestelmän toimintoa, jossa yksittäiset jarrut tulevat käyttöön automaattisesti ja ajoneuvon vauhdin hidastuminen on toissijaista ajoneuvon käyttäytymisen muuttamiseen nähden;
30)
’sähköisellä ohjausjohdolla’ kahden ajoneuvon välistä sähköistä yhteyttä, joka välittää yhdistelmässä jarrutuksen hallintatoiminnon vedettävään ajoneuvoon; johto koostuu sähköjohtimista ja pistokytkimestä sekä osista, jotka on tarkoitettu vedettävän ajoneuvon ohjauksen välitykseen liittyvään tiedonsiirtoon ja sähköenergian syöttöön;
31)
’jousen painekammiolla’ kammiota, jossa tuotetaan paineen muutos, joka saa aikaan jousen puristumisen;
32)
’hydrostaattisella voimansiirrolla’ ajoneuvon käyttövoimajärjestelmää, jossa käytetään avoimen tai suljetun piirin hydrostaattista voimansiirtoa, jossa neste kiertää energiaväliaineena yhden tai useamman hydraulipumpun ja yhden tai useamman hydraulimoottorin välillä;
33)
’kompleksisella elektronisella ajoneuvonhallintajärjestelmällä’ elektronista hallintajärjestelmää, joka kuuluu sellaiseen komentoketjuun, jossa hallittava toiminto voidaan ohittaa korkeammantasoisella elektronisella hallintatoiminnolla tai toiminnolla, jonka suorittaa korkeammantasoinen elektroninen hallintajärjestelmä;
34)
’lukkiutumattomalla jarrujärjestelmällä’ käyttöjarrujärjestelmää, joka säätää automaattisesti luiston astetta pyörän pyörimissuunnassa yhdessä tai useammassa ajoneuvon pyörässä jarrutuksen aikana;
35)
’suoraan hallittavalla pyörällä’ pyörää, jonka jarrutusvoimaa muutetaan ainakin sen oman tunnistimen antamien tietojen mukaisesti;
36)
’yksipiirisellä hydrauliikkaliitoksella’ traktorin ja vedettävän ajoneuvon välistä jarruliitosta, joka on toteutettu yhdellä hydraulijohdolla.
II LUKU
JARRULAITTEITA JA PERÄVAUNUN JARRUKYTKENTÖJÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET
3 artikla
Jarrutustehoon liittyvät asennus- ja demonstrointivaatimukset
1. Valmistajien on varustettava maa- ja metsätaloudessa käytettävät ajoneuvot jarrutustehoon vaikuttavilla järjestelmillä, komponenteilla ja erillisillä teknisillä yksiköillä, jotka on suunniteltu, rakennettu ja koottu niin, että ajoneuvot tavanomaisessa käytössä ja valmistajan asettamien vaatimusten mukaisesti huollettuina ovat 4-17 artiklassa vahvistettujen yksityiskohtaisten teknisten vaatimusten ja testausmenetelmien mukaisia.
2. Valmistajien on osoitettava fysikaalisin demonstraatiotestein hyväksyntäviranomaiselle, että unionissa markkinoilla saataville asetettavat, rekisteröitävät ja käyttöön otettavat maa- ja metsätaloudessa käytettävät ajoneuvot ovat tämän asetuksen 4-17 artiklassa vahvistettujen yksityiskohtaisten teknisten vaatimusten ja testausmenetelmien mukaisia.
3. Valmistajien on huolehdittava siitä, että unionissa markkinoilla saataville asetettavat tai käyttöön otettavat varaosat ovat tässä asetuksessa vahvistettujen yksityiskohtaisten teknisten vaatimusten ja testausmenettelyjen mukaisia.
4. Vaihtoehtona tämän asetuksen vaatimusten noudattamiselle valmistaja voi esittää valmistusasiakirjoissa komponentin testausselosteen tai vastaavan asiakirjan, joka osoittaa, että järjestelmä tai ajoneuvo on liitteessä X tarkoitetun E-säännön nro 13 vaatimusten mukainen.
5. Vaihtoehtona tämän asetuksen vaatimusten noudattamiselle valmistaja voi liittää valmistusasiakirjoihin tarvittavat asiakirjat, jotka osoittavat, että vedettävän ajoneuvon lukkiutumaton jarrujärjestelmä, jos sellainen on asennettuna, on liitteessä X tarkoitetun E-säännön nro 13 liitteessä 19 olevan 5 kohdan vaatimusten mukainen.
6. Edellä 4 ja 5 kohdassa mainittuja komponentteja ja järjestelmiä käsitellään asetuksen (EU) N:o 167/2013 68 artiklan mukaisesti annettavassa täytäntöönpanosäädöksessä.
4 artikla
Jarrulaitteiden ja perävaunujen jarruliitosten rakennetta ja asennusta koskevat vaatimukset
Jarrulaitteisiin ja perävaunujen jarruliitoksiin sovellettavat testausmenettelyt on toteutettava ja sovellettavien vaatimusten noudattaminen todennettava liitteen I mukaisesti.
5 artikla
Jarrujärjestelmien, perävaunujen jarruliitosten sekä näillä varustettujen ajoneuvojen testaamista ja suorituskykyä koskevat vaatimukset
Jarrujärjestelmiin, perävaunujen jarruliitoksiin sekä näillä varustettuihin ajoneuvoihin sovellettavat testausmenettelyt on toteutettava ja sovellettavien suorituskykyvaatimusten noudattaminen todennettava liitteen II mukaisesti.
6 artikla
Vasteajan mittaamista koskevat vaatimukset
Jarrulaitteiden ja perävaunujen jarruliitosten vasteaikoihin sovellettavat testausmenettelyt on toteutettava ja sovellettavien suorituskykyvaatimusten noudattaminen todennettava liitteen III mukaisesti.
7 artikla
Jarrujärjestelmien, perävaunujen jarruliitosten sekä näillä varustettujen ajoneuvojen energianlähteitä ja energiavarastoja koskevat vaatimukset
Jarrujärjestelmien, perävaunujen jarruliitosten sekä näillä varustettujen ajoneuvojen energianlähteisiin ja energiavarastoihin sovellettavat testausmenettelyt on toteutettava ja sovellettavien suorituskykyvaatimusten noudattaminen todennettava liitteen IV mukaisesti.
8 artikla
Jousijarruja ja niillä varustettuja ajoneuvoja koskevat vaatimukset
Jousijarruihin ja niillä varustettuihin ajoneuvoihin sovellettavat testausmenettelyt on toteutettava ja sovellettavien suorituskykyvaatimusten noudattaminen todennettava liitteen V mukaisesti.
9 artikla
Mekaanisella jarrusylinterin lukituslaitteella varustettuja seisontajarrujärjestelmiä koskevat vaatimukset
Mekaanisella jarrusylinterin lukituslaitteella varustettuihin seisontajarrujärjestelmiin sovellettavien suorituskykyvaatimusten noudattaminen on todennettava liitteen VI mukaisesti.
10 artikla
Niitä ajoneuvoja koskevat vaihtoehtoiset testausvaatimukset, joiden osalta tyyppi I-, tyyppi II- tai tyyppi III -testit eivät ole pakollisia
1. Edellytykset, joiden nojalla tyyppi I-, tyyppi II- tai tyyppi III -testit eivät ole pakollisia tiettyjen ajoneuvotyyppien osalta, vahvistetaan liitteessä VII.
2. Kun kyseessä ovat sellaiset ajoneuvot ja niiden jarrulaitteet, joiden osalta tyyppi I-, tyyppi II- tai tyyppi III -testit eivät ole 1 kohdan mukaisesti pakollisia, sovellettavat testausmenettelyt on toteutettava ja asianomaisten suorituskykyvaatimusten noudattaminen todennettava liitteen VII mukaisesti.
11 artikla
Inertiajarrujärjestelmien ja -jarrulaitteiden, perävaunujen jarruliitosten sekä näillä varustettujen ajoneuvojen testaamista koskevat vaatimukset jarruttamisen osalta
Inertiajarrujärjestelmiin ja -jarrulaitteisiin, perävaunujen jarruliitoksiin sekä näillä varustettuihin ajoneuvoihin jarruttamisen osalta sovellettavat testausmenettelyt on toteutettava ja asianomaisten vaatimusten noudattaminen todennettava liitteen VIII mukaisesti.
12 artikla
Hydrostaattisella voimansiirrolla varustettuja ajoneuvoja sekä niiden jarrulaitteita ja -järjestelmiä koskevat vaatimukset
Hydrostaattisella voimansiirrolla varustettuihin ajoneuvoihin sekä niiden jarrulaitteisiin ja -järjestelmiin sovellettavat testausmenettelyt on toteutettava ja asianomaisten suorituskykyvaatimusten noudattaminen todennettava liitteen IX mukaisesti.
13 artikla
Kompleksisten elektronisten ajoneuvonhallintajärjestelmien turvallisuusnäkökohtia koskevat vaatimukset
Kompleksisten elektronisten ajoneuvonhallintajärjestelmien turvallisuusnäkökohtiin sovellettavat testausmenettelyt on toteutettava ja niihin liittyvien suorituskykyvaatimusten noudattaminen todennettava liitteen X mukaisesti.
14 artikla
Lukkiutumattomia jarrujärjestelmiä ja niillä varustettuja ajoneuvoja koskevat vaatimukset
Lukkiutumattomiin jarrujärjestelmiin ja niillä varustettuihin ajoneuvoihin sovellettavat testausmenettelyt on toteutettava ja asianomaisten vaatimusten noudattaminen todennettava liitteen XI mukaisesti.
15 artikla
Vaatimukset, jotka koskevat sellaisten ajoneuvojen elektronisesti ohjattua jarrujärjestelmää (EBS), jotka on varustettu paineilmajarrujärjestelmällä tai joissa tiedonsiirto tapahtuu ISO 7638 -liittimen napojen 6 ja 7 kautta, sekä tällaisella EBS-järjestelmällä varustettuja ajoneuvoja
Testausmenettelyt, joita sovelletaan sellaisten ajoneuvojen elektronisesti ohjattuun jarrujärjestelmään (EBS), jotka on varustettu paineilmajarrujärjestelmällä tai joissa tiedonsiirto tapahtuu ISO 7638 -liittimen napojen 6 ja 7 kautta, sekä tällaisella EBS-järjestelmällä varustettuihin ajoneuvoihin, on toteutettava ja asianomaisten suorituskykyvaatimusten noudattaminen todennettava liitteen XII mukaisesti.
16 artikla
Yksipiirisiä hydrauliikkaliitäntöjä ja tällaisilla liitännöillä varustettuja ajoneuvoja koskevat vaatimukset
1. Jarrulaitteissa ja perävaunujen jarruliitoksissa käytettäviin yksipiirisiin hydrauliikkaliitäntöihin ja yksipiirisillä hydrauliikkaliitännöillä varustettuihin ajoneuvoihin sovellettavat suorituskykyvaatimukset vahvistetaan liitteessä XIII.
2. Valmistajat eivät saa asentaa yksipiirisiä hydrauliikkaliitäntöjä luokkiin T ja C kuuluviin uusiin ajoneuvotyyppeihin 31 päivän joulukuuta 2019 jälkeen eivätkä mainittujen luokkien uusiin ajoneuvoihin 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen.
III LUKU
JÄSENVALTIOIDEN VELVOITTEET
17 artikla
Ajoneuvojen, järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksyntä
Asetuksen (EU) N:o 167/2013 6 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksyntäviranomaiset eivät 1 päivästä tammikuuta 2016 alkaen saa jarrujen tehoa koskevista toimintaturvallisuuteen liittyvistä syistä evätä EU-tyyppihyväksyntää maa- ja metsätaloudessa käytettäviltä ajoneuvotyypeiltä, jotka ovat tämän asetuksen säännösten mukaisia.
Tyyppihyväksyntäviranomaisten on 1 päivästä tammikuuta 2020 alkaen ja asetuksen (EU) N:o 167/2013 6 artiklan 2 kohdan ja tämän asetuksen 16 artiklan mukaisesti evättävä tyyppihyväksyntä luokkiin T ja C kuuluvilta ajoneuvotyypeiltä, joissa on yksipiirisiä hydrauliikkaliitoksia.
Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä tammikuuta 2018 alkaen kiellettävä sellaisten uusien ajoneuvojen asettaminen saataville markkinoilla, rekisteröinti tai käyttöönotto, jotka eivät vastaa asetuksen (EU) N:o 167/2013 ja tämän asetuksen säännöksiä jarrutustehoon liittyvän toimintaturvallisuuden osalta.
Kansallisten viranomaisten on 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen kiellettävä sellaisten luokkiin T ja C kuuluvien uusien ajoneuvojen asettaminen saataville markkinoilla, rekisteröinti tai käyttöönotto, jotka on varustettu tämän asetuksen 16 artiklassa tarkoitetuilla yksipiirisillä hydrauliikkaliitoksilla.
18 artikla
Ajoneuvojen, järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden kansallinen tyyppihyväksyntä
Kansalliset viranomaiset eivät saa evätä kansallista tyyppihyväksyntää ajoneuvon, järjestelmän, komponentin tai erillisen teknisen yksikön tyypiltä jarrutustehoa koskevista toimintaturvallisuuteen liittyvistä syistä, jos ajoneuvo, järjestelmä, komponentti tai erillinen tekninen yksikkö on tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten mukainen, lukuun ottamatta vaatimuksia, jotka koskevat yksipiirisiä hydrauliikkaliitoksia.
IV LUKU
LOPPUSÄÄNNÖS
19 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2016.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 15 päivänä lokakuuta 2014.