KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2015/346
af 9. februar 2015
om indrømmelse af en undtagelse, Det Forenede Kongerige har anmodet om for Nordirland, i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
(meddelt under nummer C(2015) 542)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (1), særlig bilag III, punkt 2, tredje afsnit, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Hvis den mængde husdyrgødning, som en medlemsstat har til hensigt at tilføre pr. hektar om året, adskiller sig fra de mængder, der er anført i direktiv 91/676/EØF, bilag III, punkt 2, andet afsnit, første punktum, og i litra a) i samme afsnit, skal den pågældende mængde fastsættes således, at den ikke hindrer opfyldelsen af de mål, der er angivet i samme direktivs artikel 1, og der skal ligge objektive kriterier til grund herfor, f.eks. lang vækstsæson og afgrøder, der optager meget kvælstof.
(2)
Den 14. december 2007 vedtog Kommissionen beslutning 2007/863/EF (2) om indrømmelse af en undtagelse, Det Forenede Kongerige havde anmodet om for Nordirland, i henhold til direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget, hvorved Nordirland fik tilladelse til på visse betingelser at anvende op til 250 kg kvælstof pr. hektar årligt fra husdyrgødning på bedrifter med mindst 80 % græsjorder.
(3)
Kommissionen vedtog den 24. februar 2011 afgørelse 2011/128/EU (3), hvorved beslutning 2007/863/EF blev ændret og dens gyldighed forlænget til den 31. december 2014.
(4)
Den undtagelse, der blev indrømmet ved beslutning 2007/863/EF som ændret ved afgørelse 2011/128/EU, berørte 145 landbrug i 2013 svarende til ca. 0,59 % af det samlede antal bedrifter og 0,42 % af det totale landbrugsareal.
(5)
Den 10. oktober 2014 anmodede Det Forenede Kongerige Kommissionen om en undtagelse for Nordirland i henhold til punkt 2, tredje afsnit, i bilag III til direktiv 91/676/EØF.
(6)
I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i direktiv 91/676/EØF gennemfører Det Forenede Kongerige for Nordirland et handlingsprogram på hele sit nationale område.
(7)
Kommissionens rapport til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelsen af direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget, baseret på medlemsstaternes rapporter for perioden 2008-2011 viser, at alle overvågningsstederne i regionen Nordirland i Det Forenede Kongerige har gennemsnitlige nitratkoncentrationer i grundvandet på under 50 mg/l, og 93 % af overvågningsstederne har gennemsnitlige nitratkoncentrationer i grundvandet på under 25 mg/l. Hvad angår overfladevand har alle overvågningsstederne gennemsnitlige nitratkoncentrationer på under 25 mg/l.
(8)
Inden for de seneste år er der sket et fald i antallet af husdyr og brugen af kunstgødning. Antallet af kvæg, fjerkræ og får faldt med henholdsvis 5 %, 5 % og 10 % og antallet af svin faldt med 4 % fra perioden 2004-2007 til perioden 2008-2011. Den gennemsnitlige tilførsel af kvælstof fra husdyrgødning var i perioden 2008-2011 på 117 kg/ha, hvilket er et fald på 6,4 % i forhold til perioden 2004-2007. Det gennemsnitlige overskud af fosfor var i perioden 2008-2011 på 13,6 kg/ha, hvilket er et fald på 30,1 % i forhold til perioden 2004-2007. Den gennemsnitlige brug af kvælstofkunstgødning faldt med 18,4 % i perioden 2008-2011 i forhold til perioden 2004-2007. Den gennemsnitlige brug af fosforkunstgødning faldt med 53 % i perioden 2008-2011 i forhold til perioden 2004-2007.
(9)
I Nordirland er 93 % af landbrugsjorden græsarealer. Samlet set gælder det for græsjordsbedrifterne, at 42 % af jorden dyrkes ekstensivt og har en belægningsgrad på mindre end 1 dyreenhed pr. ha og en lav gødningstilførsel, at 37 % dyrkes i henhold til programmer for miljøvenligt landbrug, og at kun 24 % dyrkes mere intensivt med en belægningsgrad på 2 dyreenheder pr. ha eller derover. 5 % benyttes til markafgrøder. Forbruget af kunstgødning på græsarealer er gennemsnitligt 79 kg kvælstof og 5 kg fosfor pr. ha.
(10)
Nordirland er kendetegnet ved kraftig nedbør og en overvægt af dårligt drænet jord. Som følge af de dårlige dræningsforhold er potentialet for denitrifikation i hovedparten af jorden i Nordirland forholdsvis stort, hvilket reducerer nitratkoncentrationen i jorden og dermed omfanget af nitratudvaskning.
(11)
Det er karakteristisk for klimaet i Nordirland, at nedbøren er jævnt fordelt over året, og at temperaturudsvingene er forholdsvis små, hvilket giver en forholdsvis lang vækstsæson for græs på mellem 270 dage om året ved østkysten og omkring 260 dage om året i det centrale lavland, hvor jorden forvaltes og dyrkes aktivt.
(12)
Efter at have gennemgået Det Forenede Kongeriges anmodning for Nordirland og under hensyntagen til handlingsprogrammet er det i lyset af erfaringerne med undtagelserne i beslutning 2007/863/EF som ændret ved afgørelse 2011/128/EU Kommissionens opfattelse, at den mængde husdyrgødning, som Nordirland påtænker at anvende, nemlig svarende til 250 kg kvælstof pr. hektar om året, ikke vil være til hinder for, at målene i direktiv 91/676/EØF kan nås, forudsat at visse betingelser opfyldes.
(13)
Den tekniske dokumentation fra Nordirland viser, at den foreslåede mængde på 250 kg kvælstof pr. hektar årligt fra husdyrgødning i bedrifter med mindst 80 % græsjorder er velbegrundet ud fra objektive kriterier som en lang vækstsæson og afgrøder, der optager meget kvælstof.
(14)
Beslutning 2007/863/EF som ændret ved afgørelse 2011/128/EU gælder til den 31. december 2014. Med henblik på at sikre, at de berørte landbrugere fortsat kan være omfattet af en undtagelse, bør nærværende afgørelse vedtages.
(15)
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Nitratkomitéen, der er nedsat ved artikel 9 i direktiv 91/676/EØF -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den undtagelse, som Det Forenede Kongerige ved brev af 10. oktober 2014 har anmodet om for Nordirland med henblik på at tillade en højere mængde husdyrgødning end den, der er anført i punkt 2, andet afsnit, første punktum og litra a), i bilag III til direktiv 91/676/EØF, indrømmes på de betingelser, der er fastlagt i denne beslutning.
Artikel 2
Definitioner
I denne afgørelse forstås ved:
1) »græsjordsbedrifter«: bedrifter, hvor mindst 80 % af det areal, der kan tilføres husdyrgødning, er græsjorder
2) »græssende husdyr«: kvæg (med undtagelse af fedekalve), får, hjorte, geder og heste
3) »græs«: permanente græsarealer eller græsarealer i omdrift (græsarealer i omdrift henligger som regel under fire år)
4) »mark«: en individuel mark eller en klynge af marker, der er homogene hvad angår afgrøder, jordtype og gødskningspraksis.
Artikel 3
Anvendelsesområde
Denne afgørelse anvendes på individuel basis for græsjordsbedrifter og på betingelserne i artikel 4, 5 og 6.
Artikel 4
Årlig ansøgning og forpligtelse
1. Landbrugere, som ønsker en undtagelse i henhold til denne afgørelse, indgiver hvert år en ansøgning til de kompetente myndigheder.
2. Sammen med den årlige ansøgning, der er omhandlet i stk. 1, forpligter de sig skriftligt til at opfylde betingelserne i artikel 5 og 6.
Artikel 5
Tilførsel af husdyrgødning og andre gødningsstoffer
1. Mængden af husdyrgødning fra græssende husdyr, der tilføres jorden årligt på græsjordsbedrifter, herunder af dyrene selv, må ikke overstige en mængde husdyrgødning, der indeholder 250 kg kvælstof pr. hektar, med forbehold af betingelserne i stk. 2-8.
2. Den samlede kvælstoftilførsel må ikke være større end den pågældende afgrødes forventede næringsstofbehov under hensyntagen til næringsstoftilførslen fra jorden. Den samlede kvælstoftilførsel skal differentieres efter belægningsgraden og græsarealernes produktivitet.
3. Der udarbejdes en gødningsplan for hver bedrift, som beskriver sædskifteplaner for landbrugsjorden og den påtænkte tilførsel af husdyrgødning og andre gødningsstoffer. For hvert kalenderår skal den være til rådighed på bedriften inden den 1. marts. Gødningsplanen skal mindst omfatte følgende:
a)
en sædskifteplan, som anfører arealstørrelsen for græsmarker og marker med andre afgrøder, herunder en skitse, som viser de enkelte markers beliggenhed
b)
antallet af husdyr og en beskrivelse af opstaldnings- og oplagringssystemer, herunder oplagringskapaciteten (volumen) for husdyrgødning
c)
en beregning af kvælstof- og fosformængden i bedriftens husdyrgødning (minus tab ved opstaldning og oplagring)
d)
mængde og type af husdyrgødning, som leveres uden for eller modtages på bedriften, og dens kendetegn
e)
afgrødernes forventede kvælstof- og fosforbehov for hver mark
f)
resultaterne af eventuelle jordbundsanalyser, der viser jordens kvælstof- og fosforstatus
g)
den type handelsgødning, der tilføres
h)
en beregning af det kvælstof og fosfor, der tilføres med gødning for hver mark
i)
en beregning af det kvælstof og fosfor, der tilføres med kunstgødning eller andre gødningsstoffer for hver mark.
Gødningsplanen revideres senest syv dage efter enhver ændring i landbrugsdriften for at sikre overensstemmelse mellem planen og den faktiske landbrugsdrift.
4. Hver landbruger fører gødningsregnskaber, hvori der indgår oplysninger om håndtering af kvælstof- og fosfortilførsel samt forurenet afstrømningsvand. De fremsendes til den kompetente myndighed for hvert kalenderår.
5. For hver græsjordsbedrift, der er omfattet af en undtagelse, accepterer landbrugeren, at den i artikel 4, stk. 1, omhandlede ansøgning samt gødningsplanen og -regnskaberne eventuelt kontrolleres.
6. Hver landbruger, der er omfattet af en undtagelse, foretager periodisk kvælstof- og fosforanalyse i pløjelaget for at sikre en korrekt gødskning.
Der tages stikprøver og foretages analyse mindst hvert fjerde år for hvert af bedriftens områder, der er ensartede med hensyn til sædskifteplaner og jordegenskaber.
Der foretages mindst én analyse for hver fem hektar landbrugsjord.
Der skal foreligge resultater af kvælstof- og fosforanalyse af jorden på den bedrift, der er omfattet af en undtagelse.
7. Husdyrgødning må ikke udbringes om efteråret før græsdyrkning.
8. For hver græsjordsbedrift, der er omfattet af en undtagelse, sikrer landbrugeren, at fosforbalancen beregnet ved hjælp af den af den kompetente myndighed fastsatte metode ikke overskrider et overskud på 10 kg fosfor pr. hektar pr. år.
Artikel 6
Arealforvaltning
1. Der dyrkes græs på mindst 80 % af det af bedriftens areal, hvor der kan tilføres husdyrgødning.
2. Landbrugere, der er omfattet af en individuel undtagelse, iværksætter følgende foranstaltninger:
a)
græsarealer i omdrift pløjes om foråret
b)
pløjet græs på alle jordtyper følges umiddelbart af en afgrøde med stort kvælstofbehov
c)
i sædskiftet indgår ikke bælgplanter eller andre kvælstoffikserende planter.
3. Stk. 2, litra c), gælder dog ikke kløver i græsmarker med under 50 % kløver eller andre bælgplanter, der er udlagt med græs.
Artikel 7
Andre foranstaltninger
Denne undtagelse gælder uden at indskrænke gennemførelsen af foranstaltninger, der er nødvendige for at efterkomme EU's øvrige miljølovgivning.
Artikel 8
Overvågning
1. Den kompetente myndighed sikrer, at der udarbejdes kort, som opdateres hvert år, og som viser den procentuelle andel af græsjordsbedrifter, husdyr og landbrugsarealer, der er omfattet af individuelle undtagelser i hvert område, såvel som kort over den lokale arealanvendelse.
2. Der foretages overvågning af jord, overfladevand og grundvand med henblik på at tilvejebringe data om kvælstof- og fosforindholdet i jordvandet, uorganisk kvælstof i jordbundsprofilen og nitratkoncentrationer i grundvand og overfladevand, både på steder med undtagelse og på steder uden undtagelse. Overvågningen foretages på bedriftsplan og i afvandingsområder med landbrugsovervågning. Overvågningsstederne skal omfatte de væsentligste jordtyper, dyrkningsintensitet, gødskningspraksis og afgrøder.
3. Der foretages skærpet overvågning af vand i afvandingsområder med landbrug i nærheden af de mest sårbare vandområder.
4. Der foretages undersøgelser af arealanvendelse, sædskifte og landbrugsmetoder på de bedrifter, som er omfattet af individuelle undtagelser. De indsamlede oplysninger og data fra næringsstofanalysen omtalt i artikel 5, stk. 6, og overvågningen omtalt i stk. 2 anvendes til modelberegninger af omfanget af nitrat- og fosforudvaskning fra landbrug, der er omfattet af en undtagelse.
Artikel 9
Kontrol
1. De kompetente myndigheder sikrer, at alle ansøgninger om en undtagelse underlægges administrativ kontrol. Hvis kontrollen viser, at betingelserne i artikel 5 og 6 ikke er opfyldt, informeres ansøgeren herom. I så fald afvises ansøgningen.
2. Der etableres et markinspektionsprogram ud fra risikoanalyser, resultaterne af tidligere års kontrolbesøg og resultaterne af almene stikprøvekontroller af lovgivning til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF. Markinspektionerne skal omfatte mindst 5 % af de bedrifter, der er omfattet af en individuel undtagelse, hvor overholdelsen af bestemmelserne i artikel 5 og 6 i denne afgørelse kontrolleres. Hvis verifikationen peger på manglende overensstemmelse, underrettes landbrugeren herom. Disse oplysninger skal tages i betragtning, når der træffes afgørelse vedrørende en anmodning om undtagelse for det følgende år.
3. De kompetente myndigheder skal tildeles de beføjelser og midler, der er nødvendige for at kunne verificere, om der er overensstemmelse med en undtagelse, der er indrømmet i henhold til denne afgørelse.
Artikel 10
Rapportering
De kompetente myndigheder forelægger hvert år senest i juni en rapport med følgende oplysninger:
1)
kort over den procentuelle andel af bedrifter, husdyr og landbrugsarealer, der er omfattet af individuelle undtagelser i hvert grevskab (county) samt kort over lokal arealanvendelse, jf. artikel 8, stk. 1
2)
resultaterne af overvågningen af grundvandet og overfladevandet hvad angår nitratkoncentrationen, herunder oplysninger om tendenserne i vandkvaliteten, både for landbrug, der er omfattet af en undtagelse, og dem, der ikke er, samt undtagelsens virkning for vandkvaliteten, jf. artikel 8, stk. 2
3)
resultaterne af overvågningen af jorden hvad angår kvælstof- og fosforkoncentrationen i jordvandet og uorganisk kvælstof i jordbundsprofilen, både for landbrug, der er omfattet af en undtagelse, og dem, der ikke er, jf. artikel 8, stk. 2
4)
et resumé og evaluering af data fra den skærpede overvågning af afvandingsområder, jf. artikel 8, stk. 3
5)
resultaterne af undersøgelserne af arealanvendelse, sædskifte og landbrugspraksis, jf. artikel 8, stk. 4
6)
resultaterne af modelberegningerne af omfanget af nitrat- og fosforudvaskning fra landbrug, der er omfattet af en individuel undtagelse, jf. artikel 8, stk. 4
7)
en vurdering af overholdelsen af betingelserne for undtagelsen på basis af kontrol af bedrifterne og oplysninger om de bedrifter, der ikke overholder betingelserne, på basis af de administrative kontroller og markinspektionerne, jf. artikel 9, stk. 1 og 2.
Artikel 11
Anvendelse
Denne afgørelse finder anvendelse inden for rammerne af SR 2014 No. 307 - Nitrates Action Programme Regulations (Northern Ireland) 2014.
Denne afgørelse udløber den 31. december 2018.
Artikel 12
Denne afgørelse er rettet til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 9. februar 2015.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/346,
annettu 9 päivänä helmikuuta 2015,
Yhdistyneen kuningaskunnan pyytämän, Pohjois-Irlantia koskevan poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti
(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 542)
(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY (1) ja erityisesti sen liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Jos jäsenvaltio aikoo sallia direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja mainitun alakohdan a alakohdassa eritellyistä määristä poikkeavan karjanlantamäärän käytön hehtaaria kohden vuodessa, kyseinen määrä on asetettava sellaiseksi, ettei se vaaranna mainitun direktiivin 1 artiklassa eriteltyjen tavoitteiden saavuttamista, ja se on voitava perustella puolueettomin perustein, kuten pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla viljelykasveilla.
(2)
Komissio teki 14 päivänä joulukuuta 2007 päätöksen 2007/863/EY (2) Yhdistyneen kuningaskunnan pyytämän ja Pohjois-Irlantia koskevan poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun direktiivin 91/676/ETY mukaisesti; päätöksellä annetaan lupa käyttää tietyin edellytyksin enintään 250 kilogramman suuruinen määrä karjanlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohden vuodessa tiloilla, joista vähintään 80 prosenttia on nurmea.
(3)
Komissio hyväksyi 24 päivänä helmikuuta 2011 päätöksen 2011/128/EU (3), jolla muutetaan päätöstä 2007/863/EY ja jatketaan poikkeuksen soveltamista 31 päivään joulukuuta 2014.
(4)
Päätöksellä 2007/863/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2011/128/EU, myönnetty poikkeus koski 145:tä tilaa eli noin 0,59:ää prosenttia kaikista tiloista ja 0,42:ta prosenttia maatalousmaan kokonaisnettomäärästä vuonna 2013.
(5)
Yhdistynyt kuningaskunta esitti 10 päivänä lokakuuta 2014 komissiolle pyynnön Pohjois-Irlantia koskevan poikkeuksen myöntämiseksi direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan nojalla.
(6)
Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa koko Pohjois-Irlannin alueella sitä koskevaa toimintaohjelmaa direktiivin 91/676/ETY 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
(7)
Komissio on toimittanut neuvostolle ja Euroopan parlamentille kertomuksen vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanosta. Kertomus perustuu vuosia 2008-2011 koskeviin jäsenvaltioiden kertomuksiin, ja siinä osoitetaan, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin alueen osalta kaikilla seuranta-asemilla pohjaveden keskimääräiset nitraattipitoisuudet ovat alle 50 mg/l ja 93 prosentissa seuranta-asemista keskimääräiset nitraattipitoisuudet ovat alle 25 mg/l. Pintaveden keskimääräiset nitraattipitoisuudet ovat kaikilla seuranta-asemilla alle 25 mg/l.
(8)
Karjan määrä ja kemiallisten lannoitteiden käyttö on vähentynyt viime vuosina. Nautaeläinten määrä on vähentynyt 5 prosenttia, siipikarjan määrä 5 prosenttia ja lampaiden määrä 10 prosenttia kun taas sikojen määrä on lisääntynyt 4 prosenttia vuosista 2004-2007 vuosiin 2008-2011. Karjanlannasta aiheutuva keskimääräinen typpikuormitus oli 117 kg/ha vuosina 2008-2011, mikä on 6,4 prosenttia vähemmän kuin vuosina 2004-2007. Keskimääräinen fosforiylijäämä oli 13,6 kg/ha vuosina 2008-2011, mikä on 30,1 prosenttia vähemmän kuin vuosina 2004-2007. Kemiallisten typpilannoitteiden keskimääräinen käyttö väheni 18,4 prosenttia vuosina 2008-2011 verrattuna vuosiin 2004-2007. Kemiallisten fosforilannoitteiden keskimääräinen käyttö väheni 53 prosenttia vuosina 2008-2011 verrattuna vuosiin 2004-2007.
(9)
Pohjois-Irlannissa 93 prosenttia maatalousmaasta on nurmea. Nurmitiloilla 42 prosenttia maa-alasta viljellään laajaperäisesti, eläintiheys on alle 1 karjayksikköä hehtaaria kohti ja lannoitteita käytetään vähän; maa-alasta 37 prosenttia viljellään maatalouden ympäristöohjelmien puitteissa, ja vain 24 prosentilla maa-alasta viljely on voimaperäisempää ja eläintiheys on 2 karjayksikköä hehtaaria kohti tai suurempi. Peltoviljelyyn käytetään 5 prosenttia. Nurmella kemiallisia lannoitteita käytetään keskimäärin 79 kg/ha typpeä ja 5 kg/ha fosforia.
(10)
Pohjois-Irlannissa sataa runsaasti ja maaperän läpäisykyky on enimmäkseen huono. Huonon läpäisykyvyn vuoksi maaperän denitrifikaatiopotentiaali on suurimmassa osassa Pohjois-Irlantia suhteellisen suuri, mikä vähentää maaperän nitraattipitoisuutta ja myös mahdollisesti huuhtoutuvan nitraatin määrää.
(11)
Pohjois-Irlannin ilmastolle on luonteenomaista tasaisesti ympäri vuoden jakautuva sade ja suhteellisen vähäiset vuotuiset lämpötilavaihtelut. Tästä syystä nurmen kasvukausi on suhteellisen pitkä alueilla, joilla maata hoidetaan ja viljellään aktiivisesti: se vaihtelee 270 päivästä vuodessa itärannikolla noin 260 päivään vuodessa maan keskiosan alangoilla.
(12)
Tutkittuaan Yhdistyneen kuningaskunnan Pohjois-Irlannin osalta esittämän pyynnön, otettuaan huomioon toimintaohjelman ja otettuaan huomioon päätöksellä 2007/863/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2011/128/EU, myönnetystä poikkeuksesta saadut kokemukset komissio katsoo, että Pohjois-Irlannin kaavailema karjanlannan määrä, joka vastaa 250:tä kilogrammaa typpeä hehtaaria kohti, ei estä direktiivin 91/676/ETY tavoitteiden saavuttamista, kunhan tiettyjä tiukkoja ehtoja noudatetaan.
(13)
Pohjois-Irlannin toimittamista asiaa tukevista tiedoista käy ilmi, että ehdotettu 250 kilogrammaa karjanlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa tiloilla, joista vähintään 80 prosenttia on nurmea, on puolueettomasti perusteltavissa esimerkiksi pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla kasvustoilla.
(14)
Päätös 2007/863/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2011/128/EU, on voimassa 31 päivään joulukuuta 2014. Tämä päätös olisi hyväksyttävä sen varmistamiseksi, että asianomaiset viljelijät voivat edelleen hyötyä poikkeuksesta.
(15)
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 91/676/ETY 9 artiklalla perustetun nitraattikomitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Myönnetään tässä päätöksessä säädetyin edellytyksin Yhdistyneen kuningaskunnan 10 päivänä lokakuuta 2014 päivätyllä kirjeellä Pohjois-Irlannin osalta pyytämä poikkeus, jonka tarkoituksena on sallia direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja a alakohdassa mainittuja määriä suuremman karjanlannan määrän käyttö.
2 artikla
Määritelmät
Tässä päätöksessä tarkoitetaan
1)
’nurmitiloilla’ tiloja, joiden lannanlevitykseen käytettävissä olevan maatalousmaan pinta-alasta vähintään 80 prosenttia on nurmella;
2)
’laiduntavalla karjalla’ nautakarjaa (lukuun ottamatta lihavasikoita), lampaita, peuroja, vuohia ja hevosia;
3)
’nurmella’ pitkä- tai lyhytikäistä nurmikasvustoa (lyhytikäisen nurmen ikä on alle neljä vuotta);
4)
’lohkolla’ yksittäistä peltoa tai peltoryhmää, joka on viljelykasvin, maannoksen ja lannoituskäytäntöjen puolesta yhtenäinen.
3 artikla
Soveltamisala
Tätä päätöstä sovelletaan yksittäisiin nurmitiloihin 4, 5 ja 6 artiklassa säädetyin edellytyksin.
4 artikla
Vuosittainen hakemus ja sitoumus
1. Viljelijöiden, jotka haluavat käyttää hyväkseen tämän päätöksen mukaista poikkeusta, on tehtävä vuosittain hakemus toimivaltaisille viranomaisille.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun vuosittaisen hakemuksen yhteydessä viljelijöiden on sitouduttava kirjallisesti siihen, että ne täyttävät 5 ja 6 artiklassa säädetyt edellytykset.
5 artikla
Lannan ja muiden lannoitteiden käyttö
1. Nurmitiloilla voidaan vuosittain levittää maahan enintään sellainen määrä laiduntavan karjan lantaa, mukaan lukien eläinten itsensä levittämä määrä, joka sisältää enintään 250 kilogrammaa typpeä hehtaaria kohti, ja lisäksi on noudatettava 2-8 kohdassa säädettyjä edellytyksiä.
2. Typen kokonaismäärä ei saa ylittää kyseessä olevan kasvuston ennakoitua ravinnetarvetta, maaperästä saatu ravinnemäärä huomioon ottaen. Levitettävän typen kokonaismäärää on vaihdeltava eläintiheyden ja nurmen tuottavuuden mukaan.
3. Kullakin tilalla on laadittava lannoitussuunnitelma, jossa esitetään kyseisen viljelymaan viljelykierto sekä suunniteltu lannan ja muiden lannoitteiden käyttö. Sen on oltava käytettävissä tilalla kunakin kalenterivuotena ennen 1 päivää maaliskuuta. Lannoitussuunnitelmaan on sisällyttävä ainakin seuraavat tiedot:
a)
viljelykiertosuunnitelma, jossa on tarkennettava nurmella olevien lohkojen ja muilla kasveilla olevien lohkojen pinta-ala ja esitettävä karttaluonnoksena yksittäisten lohkojen sijainti;
b)
karjan lukumäärä ja kuvaus eläinsuojista sekä varastointijärjestelmästä, mukaan lukien käytettävissä olevien lantavarastojen tilavuus;
c)
laskelma tilalla tuotetun lannan sisältämän typen määrästä (josta on vähennetty eläinsuojissa ja varastoinnissa syntyvä hävikki) sekä fosforin määrästä;
d)
tilan ulkopuolelle toimitettavan tai tilalle tuotavan lannan määrä, laji ja ominaispiirteet;
e)
arvio viljelykasvien tarvitsemista typen ja fosforin määristä kullakin lohkolla;
f)
maaperän typen ja fosforin määrää koskevien maaperäanalyysien tulokset, jos tällaisia analyysejä on tehty;
g)
käytettävien lannoitteiden luonne;
h)
karjanlantana lisättävää typpeä ja fosforia koskeva laskelma kultakin lohkolta;
i)
kemiallisina ja muina lannoitteina lisättävää typpeä ja fosforia koskeva laskelma kultakin lohkolta.
Lannoitussuunnitelma on tarkistettava seitsemän päivän kuluessa mahdollisesta viljelykäytäntöjen muuttumisesta sen varmistamiseksi, että suunnitelma ja tosiasialliset maatalouskäytännöt vastaavat toisiaan.
4. Jokaisen viljelijän on pidettävä lannoitekirjanpitoa, joka sisältää typen ja fosforin lisäyksiin sekä likavesien hoitoon liittyvät tiedot. Kirjanpito on toimitettava kalenterivuosittain toimivaltaiselle viranomaiselle.
5. Jokaisen poikkeusta hyväkseen käyttävän nurmitilan viljelijän on hyväksyttävä se, että 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakemus, lannoitussuunnitelma sekä lannoitekirjanpito voidaan tarkastaa.
6. Oikean lannoituksen varmistamiseksi jokaisen viljelijän, jolle on myönnetty poikkeus, on tehtävä säännöllisin väliajoin maaperästä typpi- ja fosforianalyysit.
Näytteenotto ja analyysi on tehtävä vähintään neljän vuoden välein kullakin viljelykierron ja maaperän ominaisuuksien suhteen yhtenäisellä tilan osalla.
Analyyseja on tehtävä vähintään yksi kultakin viiden hehtaarin viljelyalalta.
Maaperän typpi- ja fosforianalyysin tulosten on oltava käytettävissä poikkeusta hyödyntävällä tilalla.
7. Karjanlantaa ei saa levittää syksyllä ennen nurmen muokkausta.
8. Jokaisella poikkeusta hyväksi käyttävällä nurmitilalla viljelijän on varmistettava, ettei toimivaltaisen viranomaisen määrittämää menetelmää käyttäen laskettu fosforitase ylitä 10 kilogrammaa hehtaarilta vuodessa olevaa fosforiylijäämää.
6 artikla
Maankäyttö
1. Tiloilla lannanlevitykseen käytettävissä olevasta maa-alasta vähintään 80 prosentilla on viljeltävä nurmea.
2. Yksilöllistä poikkeusta hyväkseen käyttävien viljelijöiden on toteutettava seuraavat toimenpiteet:
a)
lyhytikäiset nurmet on kynnettävä keväällä;
b)
kaikilla maannoksilla on välittömästi nurmen kyntämisen jälkeen viljeltävä runsaasti typpeä tarvitsevia kasveja;
c)
viljelykiertoon ei saa sisältyä ilmakehän typpeä sitovia palko- tai muita kasveja.
3. Edellä olevan 2 kohdan c alakohta ei kuitenkaan koske apilaa nurmessa, jossa apilan osuus on alle 50 prosenttia, eikä muita palkokasveja, joiden aluskasvina käytetään nurmikasveja.
7 artikla
Muut toimenpiteet
Tämän poikkeuksen soveltaminen ei rajoita muita toimenpiteitä, joita tarvitaan EU:n ympäristölainsäädännön noudattamiseksi.
8 artikla
Seuranta
1. Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kartat, joista käy ilmi yksittäisten poikkeusten piiriin kuuluvien nurmitilojen, karjan ja maatalousmaan prosentuaalinen osuus kaikissa piirikunnissa (district), sekä paikallistason maankäyttöä esittävät kartat laaditaan ja että ne päivitetään vuosittain.
2. Maaperää, pintavesiä ja pohjavettä on seurattava tietojen tuottamiseksi maaperässä olevan veden typpi- ja fosforipitoisuudesta, maaprofiilin mineraalitypestä ja pohjaveden ja pintavesien nitraattipitoisuuksista sekä poikkeukseen liittyvien olosuhteiden että tavanomaisten olosuhteiden osalta. Seurantaa on tehtävä sekä yksittäisten tilojen pelloilla että maatalousalueiden valuma-alueiden seurantapaikoissa. Seurantapaikkojen on katettava pääasialliset maannokset, voimaperäistämisasteet, lannoituskäytännöt ja viljelykasvit.
3. Veden laadun seurantaa on tehostettava kaikkein pilaantumisalttiimpien vesistöjen lähistöllä sijaitsevilla maatalousalueiden valuma-alueilla.
4. Yksilöllistä poikkeusta hyödyntävillä tiloilla on tehtävä paikallista maankäyttöä, viljelykiertoa ja maatalouskäytäntöjä koskevia kartoituksia. Tämän päätöksen 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuista ravinneanalyyseista ja tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta seurannasta saatuja tietoja on käytettävä mallipohjaisissa laskemissa, joilla lasketaan nitraatti- ja fosforihävikki poikkeusta hyväkseen käyttävillä tiloilla.
9 artikla
Tarkastukset
1. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kaikille poikkeushakemuksille tehdään hallinnollinen tarkastus. Jos tarkastuksessa ilmenee, että 5 ja 6 artiklassa säädetyt edellytykset eivät täyty, tästä on ilmoitettava hakijalle. Tällaisessa tapauksessa hakemus on katsottava hylätyksi.
2. On laadittava peltotarkastusohjelma, joka perustuu riskianalyysiin, aikaisempien vuosien tarkastusten tuloksiin ja direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanolainsäädännön soveltamista koskevien yleisten pistokoetarkastusten tuloksiin. Peltotarkastuksia on tehtävä vähintään viidelle prosentille yksilöllistä poikkeusta hyödyntävistä tiloista, ja tarkastusten on liityttävä tämän päätöksen 5 ja 6 artiklassa esitettyihin edellytyksiin. Jos tarkastuksessa havaitaan, etteivät edellytykset täyty, asiasta on ilmoitettava viljelijälle. Nämä tiedot otetaan huomioon päätettäessä seuraavaa vuotta koskevasta poikkeushakemuksesta.
3. Toimivaltaisille viranomaisille on annettava tarvittavat valtuudet ja keinot, jotta ne voivat tarkastaa tämän päätöksen nojalla myönnettyyn poikkeukseen liittyvien edellytysten täyttymisen.
10 artikla
Raportointi
Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava vuosittain viimeistään kesäkuussa kertomus, johon sisältyvät seuraavat tiedot:
1)
8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kartat, joista käy ilmi yksittäisten poikkeusten piiriin kuuluvien tilojen, karjan ja maatalousmaan prosentuaalinen osuus kaikissa piirikunnissa (district), sekä kartat paikallisesta maankäytöstä;
2)
tulokset 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta pohja- ja pintavesien nitraattipitoisuuksien seurannasta, myös tiedot veden laadun muutossuuntauksista poikkeuksen alaisissa ja tavanomaisissa olosuhteissa sekä tiedot poikkeuksen vaikutuksista veden laatuun;
3)
tulokset 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta, maaperässä olevan veden typpi- ja fosforipitoisuuksia ja maaprofiilin mineraalityppeä koskevasta maaperäseurannasta poikkeuksen alaisissa ja tavanomaisissa olosuhteissa;
4)
tiivistelmä 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta tehostetusta veden laadun seurannasta saaduista tiedoista ja niiden arviointi;
5)
8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen kartoitusten tulokset paikallisesta maankäytöstä sekä viljelykierroista ja maatalouskäytännöistä;
6)
8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen mallipohjaisten laskemien tulokset nitraatti- ja fosforihävikistä yksilöllistä poikkeusta hyödyntävillä tiloilla;
7)
9 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettu tilatarkastuksiin perustuva arviointi poikkeukseen liittyvien edellytysten täyttymisestä sekä hallinnollisten tarkastusten ja peltotarkastusten tuloksiin perustuvat tiedot tiloista, joilla edellytykset eivät täyty.
11 artikla
Soveltaminen
Tätä päätöstä sovelletaan SR 2014 No. 307 - Nitrates Action Programme Regulations (Northern Ireland) 2014 -säädösten yhteydessä.
Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2018.
12 artikla
Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä 9 päivänä helmikuuta 2015.