KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/519
af 26. marts 2015
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som udvidet til også at omfatte importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 91/2009 (2), senest ændret ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 924/2012 (3), en endelig antidumpingtold (»de oprindelige foranstaltninger«) på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål (»ISF«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Foranstaltningerne havde, efter ændring ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 924/2012, form af en værditold, fastsat for de enkelte stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter til et niveau på 0,0 % til 69,7 %. Samtidig blev antidumpingtolden for de samarbejdsvillige ikke-stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter fastsat til et niveau på 54,1 %, mens resttolden for ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter var på 74,1 % (»den gældende told«).
(3)
De oprindelige foranstaltninger blev ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 723/2011 (4), senest ændret ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 693/2012 (5), udvidet til også at omfatte import af ISF afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om forestående udløb (6) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen den 1. oktober 2013 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af European Industrial Fasteners Institute (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der repræsenterer mere end 25 % af den samlede EU-produktion af ISF.
(5)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(6)
Da den efter høring af det rådgivende udvalg fastslog, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, offentliggjorde Kommissionen den 30. januar 2014 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (7) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Undersøgelse
4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode
(7)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. januar 2013 til 31. december 2013 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2013 (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(8)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina samt repræsentanterne for Kina om indledningen af udløbsundersøgelsen. De interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var angivet i indledningsmeddelelsen.
(9)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(10)
I betragtning af det åbenlyst store antal eksporterende producenter i Kina og producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen, der var involveret i undersøgelsen, anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøve, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(11)
Ud af de 325 kendte kinesiske producenter besvarede 24 stikprøvespørgeskemaet. Imidlertid indberettede 13 af disse ingen eksport til Unionen, mens tre andre konstateredes ikke at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse, hvorfor de ikke er omfattet af de gældende foranstaltninger. De resterende otte virksomheder rapporterede om 11 800 ton eksport til Unionen, hvilket ifølge Eurostat udgjorde 132 % af den samlede kinesiske import til Unionen i NUP. Der blev foreslået en stikprøve på de tre største eksportører. En af de stikprøveudvalgte virksomheder gjorde imidlertid gældende, at den fejlagtigt havde indberettet sin EU-eksport i stikprøveskemaet og i stedet burde have rapporteret nul eksport.
(12)
Stikprøven blev derfor fastsat til at bestå af de tre største af de resterende eksportører. Alle tre stikprøveudvalgte virksomheder ophørte med at samarbejde på forskellige stadier af proceduren ved at vælge ikke at besvare spørgeskemaer eller nægte kontrol på stedet. Der blev derfor udsendt skrivelser til hver af de tre virksomheder for at informere dem om Kommissionens hensigt om at anvende grundforordningens artikel 18. Der blev ikke modtaget noget svar fra disse eksporterende producenter.
(13)
Kommissionen undersøgte situationen for de fire resterende eksporterende producenter, som besvarede stikprøvespørgeskemaet. Deres eksport til Unionen var så lav, nemlig mindre end 1 % af den samlede eksport, at det ikke blev anset for relevant eller repræsentativt at fastsætte en ny stikprøve og basere undersøgelsesresultaterne på deres situation. Det blev fundet mere hensigtsmæssigt at basere undersøgelsesresultaterne på et bredere og mere repræsentativt grundlag, nemlig på de foreliggende faktiske oplysninger i lyset af det manglende samarbejde fra de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter. De resterende fire virksomheder blev underrettet om, at Kommissionen agtede at anvende de foreliggende faktiske oplysninger.
(14)
I betragtning af det utilstrækkelige samarbejde blev Kommissionens hensigt om at anvende artikel 18 også meddelt de kinesiske myndigheder. Kommissionen modtog ingen bemærkninger eller anmodninger om indgriben fra høringskonsulenten vedrørende skrivelserne til henholdsvis virksomheder og kinesiske myndigheder.
(15)
I den indledende fase af undersøgelsen samarbejdede 91 EU-producenter eller -producentgrupper, som tegnede sig for ca. 50 % af EU-produktionen af ISF, med Kommissionen. I betragtning af det store antal samarbejdsvillige producenter foretog Kommissionen stikprøver. Den udtagne stikprøve bestod oprindeligt af ni virksomheder/virksomhedsgrupper blandt de mest repræsentative med hensyn til mængde, størrelse, varesammensætning og geografisk placering i Unionen. En af de stikprøveudvalgte virksomheder ophørte med at samarbejde og valgte ikke at besvare spørgeskemaet. Kommissionen meddelte derfor virksomheden dens udelukkelse fra stikprøven som følge af manglende samarbejdsvilje. En stikprøve, der var reduceret til de resterende otte virksomheder/virksomhedsgrupper, blev imidlertid anset for repræsentativ, idet den tegnede sig for 24 % af den anslåede samlede EU-produktion af ISF i NUP.
(16)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra to EU-importører. Det var i betragtning af det relativt begrænsede antal virksomheder ikke nødvendigt at foretage stikprøveudtagning.
(17)
Med hensyn til brugerne gav ingen af disse sig til kende inden for den frist, der var anført i indledningsmeddelelsen, eller senere i proceduren. Det fastslås derfor, at ingen brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(18)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
11 virksomheder (mindst én fra hver af de otte virksomhedsgrupper i stikprøven) blev besøgt. Disse EU-producenter anmodede i henhold til grundforordningens artikel 19 om, at deres identitet forblev fortrolig. De hævdede, at fremlæggelse af oplysninger om deres identitet kunne føre til en risiko for omfattende negative konsekvenser for deres erhvervsaktiviteter. Deres anmodning blev behandlet og fundet berettiget. Følgelig er navnene på disse virksomheder ikke nævnt.
b)
EU-importører
Adolf Würth GmbH & Co - Tyskland
Marcopol z o.o. - Polen
c)
Producenter i lande med markedsøkonomi:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaysia
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malaysia
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, Indien.
5. Fremlæggelse
(19)
Alle interesserede parter blev informeret om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for konklusionerne i denne udløbsundersøgelse, og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger (endelig fremlæggelse af oplysninger). De fik ligeledes en tidsfrist til at fremsætte bemærkninger efter fremlæggelsen. Der blev modtaget indlæg fra ansøgeren, China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, to EU-importører/producenter og deres forretningsmæssigt forbundne kinesiske producent samt to sammenslutninger af EU-distributører. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(20)
Den pågældende vare er visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål, bortset fra rustfrit stål, dvs. træskruer (bortset fra svelleskruer), selvskærende skruer, andre skruer og bolte med hoved (også med tilhørende møtrikker eller underlagsskiver, men dog bortset fra skruer drejet af massivt materiale, med stifttykkelse på højst 6 mm, og bortset fra skruer og bolte med gevind, til fastholdelse af skinnemateriel) og underlagsskiver med oprindelse i Kina, henhørende under KN-kode 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 og ex 7318 22 00.
2. Samme vare
(21)
Den pågældende vare og de skruer, bolte og møtrikker og lignende varer af jern eller stål, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, og skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Malaysia (»referencelandet«) blev anset for stort set at have de samme fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål som skruer, bolte og møtrikker og lignende varer af jern eller stål produceret i Kina og solgt til eksport til Unionen. De anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(22)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra Kina.
1. Indledende bemærkninger
(23)
Som forklaret i betragtning 11 til 14 ovenfor samarbejdede de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter ikke i forbindelse med undersøgelsen. Da de eksporterende producenter fra Kina ikke samarbejdede i tilstrækkelig grad, er den overordnede analyse, herunder dumpingberegningen, derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.
(24)
Sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping blev vurderet på grundlag af anmodningen om udløbsundersøgelse i kombination med andre informationskilder, som f.eks. handelsstatistikker over import og eksport (fra Eurostat og kinesiske eksportoplysninger) og andre offentligt tilgængelige oplysninger (herunder en erklæring fra Chinese Fastener Industry Association).
(25)
Det manglende samarbejde påvirkede sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen, idet den nøjagtige varesammensætning, som blev eksporteret af kinesiske producenter til Unionen, var ukendt.
2. Dumpingimport i NUP
2.1. Valg af referenceland og beregning af den normale værdi
(26)
I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til sit forslag om at anvende Indien som tredjeland med markedsøkonomi med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. Indien blev anvendt som referenceland i den oprindelige undersøgelse.
(27)
Ud over Indien havde ansøgeren foreslået USA som et potentielt referenceland. Andre interesserede parter udtrykte forbehold over for forslaget om Indien og foreslog Malaysia, Taiwan, Thailand og Vietnam som alternative referencelande.
(28)
Ud over de forslag, der er fremsat af de berørte parter, søgte Kommissionen selv at finde et passende referenceland. Den identificerede Japan som et yderligere potentielt referenceland på grund af landets store produktionsmængde af skruer svarende til Kinas.
(29)
Der blev sendt anmodninger om at samarbejde til de kendte producenter i Indien, Japan, Malaysia (producenter, der helt klart ikke har brudt reglerne (8)), Taiwan, Thailand og USA. Vietnamesiske producenter blev ikke kontaktet, da Vietnam ikke anses for at være et land med markedsøkonomi. Der blev samarbejdet med eksporterende producenter i Indien og Malaysia, og der blev udført kontrolbesøg i disse to lande.
(30)
Det blev konstateret, at en af de samarbejdsvillige indiske virksomheder ikke var producent, men et handelsselskab, og at den anden samarbejdsvillige indiske virksomhed først have indledt sine aktiviteter efter NUP. Derfor kunne salgs- og omkostningsoplysninger fra Indien ikke bruges. Det blev konstateret, at de to samarbejdsvillige malaysiske virksomheder var eksporterende producenter med fuldstændige data fra undersøgelsesperioden. Malaysia blev derfor valgt som et referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(31)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev det først undersøgt, om de malaysiske samarbejdsvillige producenters samlede salg på hjemmemarkedet af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt i forhold til det samlede eksportsalg til Unionen, dvs. om den samlede mængde af et sådan salg på hjemmemarkedet udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det blev på dette grundlag konkluderet, at salget på hjemmemarkedet i referencelandet var repræsentativt.
(32)
Det blev også undersøgt, om salget af samme vare på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastlægge, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder på hjemmemarkedet, som var rentabel i NUP. En af producenternes hjemmemarkedssalg blev anset for at være foregået i normal handel, hvilket ikke var tilfældet med den anden producents salg.
(33)
Den normale værdi for den første producent blev således baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet, der blev beregnet som det vejede gennemsnit af det rentable salg på hjemmemarkedet i NUP. Den normale værdi for den anden producent blev beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(34)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte to interesserede parter bemærkninger om valget af referenceland. De to parter gjorde gældende, at Japan ikke burde have været betragtet som et potentielt referenceland på grund af landets fokus på det øverste varesegment og høje priser. En af disse parter bemærkede ligeledes, at Taiwan burde have været valgt som referenceland på grund af det høje antal producenter, sammenlignelige priser med Kina og landets store eksport til Europa og Nordamerika.
(35)
Kommissionen bemærker, at valget af referenceland fandt sted efter at have overvejet seks potentielle lande. Der blev anmodet om samarbejde fra alle disse lande. Der blev kun modtaget samarbejde fra Malaysia og Indien, men ingen fra Taiwan og Japan. Af de årsager, der er redegjort for i betragtning 30, blev Malaysia valgt.
2.2. Fastsættelse af eksportprisen
(36)
I lyset af den manglende samarbejdsvilje fra de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenters side og dermed manglende specifikke oplysninger om de kinesiske priser blev eksportprisen fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, og med henblik herpå blev der anvendt statistiske kilder (Eurostat).
2.3. Sammenligning og justeringer
(37)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, blev der i givet fald taget behørigt hensyn til eksportprisen i form af justeringer. Med henblik på at udtrykke eksportprisen ab fabrik justerede Kommissionen cif-prisen på grundlag af Eurostats oplysninger for transport-, forsikrings-, håndterings- og kreditomkostninger.
2.4. Dumping i NUP
(38)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportprisen. De gennemsnitlige importpriser fra Eurostat sammenlignet med de normale værdier for referencelandet viste ikke tegn på dumping.
(39)
Der blev i løbet af undersøgelsesperioden imidlertid kun importeret ubetydelige mængder på 9 000 ton ISF (til en værdi af 23 mio. EUR) til Unionen fra Kina, med undtagelse af ISF fremstillet af de eksporterende producenter, som ikke blev anset for at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse. Som følge af den manglende samarbejdsvilje fra de stikprøveudvalgte kinesiske eksportørers side, forelå der ingen oplysninger om varesammensætningen for den kinesiske eksport, og sammenligningen med referencelandets normale værdi kun kan derfor kun foretages på et samlet grundlag.
(40)
Konstateringen af, at der ikke er sket dumping i NUP, anses derfor for at være af begrænset betydning på grund af de lave importmængder og manglende oplysninger om den importerede varesammensætning i betragtning af den brede vifte af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer, der produceres og handles.
(41)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte tre interesserede parter bemærkning om, at foranstaltningerne burde ophæves, da der ikke var konstateret dumping i NUP. På trods af de små eksportmængder fra Kina, mente de, at konstateringen af, at der ikke fandt dumping sted, var af stor betydning..
(42)
Kommissionen bemærker, at konklusionerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, er baseret på sandsynligheden for fornyet dumping og ikke på en konstatering af, om der fandt dumping sted i NUP.
3. Bevis for sandsynlighed for fornyet dumping
(43)
I lyset af overvejelserne i betragtning 38 til 40 ovenfor analyserede Kommissionen yderligere, om der var sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber. Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina, eksportpriserne fra Kina til andre markeder, omgåelsespraksis og EU-markedets tiltrækningskraft.
3.1. Kinas produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet
(44)
Kina anslås at være verdens største producent af ISF. I henhold til data fra China Fastener Industry Association (9) (»CFIA«) blev produktionskapaciteten anslået til 6,6 mio. ton i 2012. Kapacitetsudnyttelsen blev anslået til 75 %, hvilket giver en betydelig ledig kapacitet i forhold til det samlede EU-forbrug.
(45)
CFIA anslår også, at 40-50 % af produktionen af ISF (2,5 mio. ton) blev eksporteret i 2012. Det er klart, at eksport er en vigtig del af aktiviteten hos de kinesiske producenter af ISF. Den kinesiske eksport var således over 40 % højere end det samlede EU-forbrug i samme periode.
3.2. Eksportpriserne fra Kina til tredjelandsmarkeder
(46)
Anmodningen indeholder umiddelbar dokumentation om de kinesiske priser ved eksport til andre markeder såsom USA og Tunesien. Beviserne var baseret på pristilbud, indhentet af EU-erhvervsgrenen. Det blev konstateret, at eksportpriserne var lavere end den normale værdi som fastsat ovenfor. Det kan på grundlag af de kinesiske priser ved eksport til Kroatien i 2012 og 1. kvartal af 2013, dvs. inden Kroatiens tiltrædelse af Unionen og udvidelsen af EU's beskyttelsesforanstaltninger for dette land, desuden konkluderes, at niveauet af de kinesiske eksportpriser, der førte til indførelsen af foranstaltninger i den oprindelige undersøgelse, fortsat er ret ensartede og dermed under den normale værdi, som fastsat ovenfor.
(47)
Antidumpingforanstaltninger over for skruer fra Kina er blevet vedtaget i en række tredjelande (f.eks. Canada (10), Colombia (11), Mexico (12), Sydafrika (13) og USA (14)). Disse foranstaltninger vedrører forskellige underkategorier af skruer, herunder den pågældende vare. Disse antidumpingforanstaltninger blev anset for at udgøre et yderligere indicium for forekomsten af dumping over for tredjelandsmarkeder.
(48)
I lyset af disse betragtninger konkluderer Kommissionen, at de eksporterende producenter fra Kina solgte og i øjeblikket sælger ISF til de tredjelande, der er nævnt i betragtning 46 og 47 til dumpingpriser. Kommissionen mener derfor, at det er sandsynligt, at de eksporterende producenter fra Kina også vil sælge den pågældende vare til EU-markedet til dumpingpriser, hvis de nuværende foranstaltninger ophæves.
3.3. Omgåelsespraksis
(49)
Det blev på grundlag af en antiomgåelsesundersøgelse (15) konkluderet, at omgåelse af foranstaltningerne vedrørende kinesiske skruer fandt sted via Malaysia. Foranstaltningerne blev således udvidet til også at omfatte Malaysia undtagen 9 malaysiske producenter, for hvilke det var konstateret, at de reelt ikke omgik de gældende foranstaltninger, hvorfor de blev fritaget fra foranstaltningerne. Den anvendte omgåelsespraksis viser, at dumpingeksportører forsøger at komme ind på EU-markedet til dumpingpriser uden at skulle betale told. Hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe, er det derfor sandsynligt, at de ville forsøge at foretage dumpingimport direkte til EU-markedet uden at skulle ty til omgåelse.
(50)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte to interesserede parter bemærkning om, at lavere toldsatser ville mindske risikoen for omgåelse. Parterne hævdede også, at de særlige foranstaltninger, som er forklaret i betragtning 129, og som pålægger kinesiske eksportører med individuelle toldsatser at fremlægge fakturaer, var et tegn på, at toldsatserne var for høje og en tilskyndelse til omgåelse.
(51)
Kommissionen bemærker, at de gældende toldsatser ikke kan ændres inden for rammerne af grundforordningens artikel 11, stk. 2. Desuden har de særlige foranstaltninger for kinesiske eksportører til formål at imødegå den potentielle risiko for omgåelse blandt kinesiske producenter som følge af forskelle i individuelle toldsatser. Derimod blev den anvendte praksis med omgåelse via Malaysia analyseret som en indikator for sandsynligheden for fornyet dumping fra Kina til Unionen. Kommissionen mener, at de to forhold er ikke direkte knyttet til hinanden: Kravet om fakturaer fra kinesiske producenter ændrer ikke ved den kendsgerning, at omgåelse gennem andre lande er en indikator for sandsynligheden for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
3.4. EU-markedets tiltrækningskraft
(52)
Den anvendte praksis med omgåelse via Malaysia viser, at EU-markedet fortsat er attraktivt for de kinesiske producenter på grund af de højere priser på EU-markedet. Anvendelsen af antidumpingforanstaltningerne på andre eksportmarkeder vil øge EU-markedets tiltrækningskraft yderligere, hvis foranstaltningerne ophæves. Hvis foranstaltningerne ophæves, kan det således med rimelighed forventes, at en væsentlig del af den nuværende kinesiske eksport vil blive omdirigeret til Unionen. Det skal påpeges, at den kinesiske markedsandel på EU-markedet var på 26 %, inden de oprindelige foranstaltninger blev indført. Hvis foranstaltningerne udløber, forventes det derfor, at den kinesiske eksport, der i øjeblikket er på 0,5 % af EU-markedet, vil vokse betydeligt ved at underbyde EU-erhvervsgrenens priser.
3.5. Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(53)
Undersøgelsen viste, at eksporten af skruer med oprindelse i Kina til flere tredjelande foregik til dumpingpriser, og at nogle af disse tredjelande havde vedtaget antidumpingforanstaltninger vedrørende kinesiske skruer. Der kan på grundlag af prisadfærden for den kinesiske eksport på tredjelandes markeder med stor sandsynlighed forventes fornyet dumping på EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
(54)
Det blev anset for at være endnu et indicium for sandsynligheden for fornyet dumping, at der forelå forskellige former for omgåelsespraksis.
(55)
Desuden kan man på grund af EU-markedets tiltrækningskraft og den omstændighed, at andre markeder stadig er lukkede som følge af antidumpingforanstaltningerne, antage, at der er risiko for, at den kinesiske eksport vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(56)
Hertil kommer, at den uudnyttede kapacitet til produktion af den pågældende vare i Kina er betydelig i forhold til EU-forbruget i NUP. Hvis denne kapacitet blev anvendt til eksport til Unionen og til at konkurrere på prisen med EU-producenterne, er der stor sandsynlighed for, at en sådan eksport ville blive foretaget til dumpingpriser på grund af den overskydende produktion, som det vil være nødvendigt at afsætte på eksportmarkeder, hvilket giver et incitament til dumping.
(57)
I betragtning af ovenstående er det sandsynligt, at der igen vil forekomme dumping, hvis foranstaltningerne udløber.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(58)
Undersøgelsen fastslog, at den samme vare produceres af en lang række EU-producenter, herunder mange små og mellemstore virksomheder, men også enkelte større virksomheder. De EU-producenter, på hvis vegne anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet, samarbejdede i undersøgelsen, med undtagelse af én virksomhed, jf. betragtning 15. En række andre producenter, som enten støttede eller modsatte sig anmodningen, fremlagde generelle oplysninger om omfanget af deres produktion og salg. Da mange EU-producenter, hovedsagelig små virksomheder, ikke samarbejdede i undersøgelsen, var det ikke muligt præcist at definere den samlede EU-produktion og antallet af producenter på grundlag af virksomhedernes individuelle oplysninger.
(59)
Følgelig er EU-produktionens omfang blevet anslået ved hjælp af oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse på grundlag af Eurostats data for industriproduktion. På grundlag af ovenstående blev den samlede EU-produktion i NUP anslået til ca. 1,2 mio. ton.
(60)
Endvidere giver anmodningen om en udløbsundersøgelse og de oplysninger, der blev indsamlet under undersøgelsen, grundlag til at vurdere, at den samme vare i NUP blev fremstillet af 378 EU-producenter. De udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og betegnes herefter som »EU-erhvervsgrenen«.
(61)
Som anført i betragtning 15 ovenfor blev otte EU-producenter/producentgrupper udtaget til stikprøven og afgav de ønskede oplysninger. De stikprøveudvalgte virksomheder skønnes at repræsentere ca. 24 % af den samlede EU-produktion, og deres situation anses for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Indledende bemærkninger
(62)
I forbindelse med skadesanalysen sondrede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. De makroøkonomiske indikatorer for den betragtede periode blev etableret, analyseret og kontrolleret på grundlag af oplysningerne fra EU-erhvervsgrenen. De mikroøkonomiske indikatorer blev fastlagt på grundlag af data, der var indsamlet og kontrolleret hos de stikprøveudvalgte EU-producenter.
(63)
De makroøkonomiske indikatorer er i de følgende afsnit: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, varelagre, salgsvolumen, markedsandel og -vækst, beskæftigelse, produktivitet, størrelse af den pågældende dumpingmargen og genrejsning efter tidligere dumping. De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, produktionsomkostninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og arbejdskraftomkostninger.
2. EU-forbruget
(64)
EU-forbruget blev fastsat på basis af EU-erhvervsgrenens salgsvolumen på EU-markedet med et skøn for de ikke samarbejdsvillige producenter og importoplysninger fra Eurostat på Taric-kodeniveau.
(65)
I løbet af den betragtede periode steg EU-forbruget med 3 %. Der var en betydelig vækst i 2011, men EU-forbruget er stadig meget langt fra det niveau, der blev konstateret i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse, hvor forbruget var på over 2,2 mio. ton.
Tabel 1
Forbrug
2010
2011
2012
NUP
Forbrug (ton)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Indeks (2010 = 100)
100
112
101
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, anmodning om udløbsundersøgelse, Eurostat.
3. Mængde, priser og markedsandel for importen fra Kina
(66)
Mængderne og markedsandelene for importen fra Kina blev analyseret ud fra Eurostats oplysninger og de oplysninger, der var indsamlet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 14, stk. 6.
a) Mængde og markedsandel af den pågældende import
(67)
I den betragtede periode udviklede importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen sig for så vidt angår mængde og markedsandele på følgende måde:
Tabel 2
Mængde og markedsandele af den pågældende import
2010
2011
2012
NUP
Kina
Importmængde (ton)
11 108
9 628
6 839
8 214
Indeks (2010 = 100)
100
87
62
74
Markedsandel (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Indeks (2010 = 100)
100
77
61
72
Kilde: Eurostat.
(68)
Importvolumenerne fra Kina faldt betydeligt fra de niveauer, der blev registreret i den oprindelige undersøgelsesperiode (med mere end 98 %, hvis man sammenligner den oprindelige undersøgelsesperiode med den nuværende undersøgelsesperiode). Følgelig faldt den kinesiske markedsandel også fra 26 % i den oprindelige undersøgelsesperiode til 0,5 % i NUP. Denne tendens resulterede i, at den officielle kinesiske eksport næsten forsvandt fra EU-markedet. Dataene i denne og i følgende tabel indeholder ikke eksportmængder for de tre kinesiske eksporterende producenter, for hvilke det i den oprindelige undersøgelse blev konstateret, at de ikke foretog dumping. Deres eksportmængde i den betragtede periode er i gennemsnit ca. 30 % af den samlede kinesiske eksport af den pågældende vare til Unionen.
b) Importpriser og prisunderbud
(69)
Nedenstående tabel viser gennemsnitsprisen for den kinesiske import. I den betragtede periode steg den gennemsnitlige importpris fra Kina med 28 %. Der er dog grund til at tro, at denne pris (som er mere end 250 % højere end den gennemsnitlige pris på den kinesiske eksport i den oprindelige undersøgelsesperiode) ikke kan betragtes som en relevant indikator på grund af de meget små mængder, der er importeret fra Kina. I betragtning af den høje antidumpingtold, de små importmængder og de oplysninger, der er indsamlet hos de samarbejdsvillige importører, ser det således ud til, at de mængder, der blev eksporteret af de kinesiske producenter i NUP, består af meget små ordrer og/eller meget specielle varetyper, hvilket således fører til højere priser.
Tabel 3
Gennemsnitspris for importen fra Kina
2010
2011
2012
NUP
Kina
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 975
2 158
3 137
2 524
Indeks (2010 = 100)
100
109
159
128
Kilde: Eurostat.
(70)
Eftersom ingen af de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter samarbejdede i undersøgelsen og i lyset af de begrænsede oplysninger fra andre kinesiske eksporterende producenter, blev prisunderbuddet i NUP fastsat ved at sammenligne EU-producenternes vejede gennemsnitspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet ab fabrik med den ifølge Eurostat gennemsnitlige eksportpris på den kinesiske eksport på cif-basis med passende justeringer for told.
(71)
Resultatet af sammenligningen viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på EU-markedet på 12 % udtrykt som en procentdel af de stikprøveudvalgte EU-producenters omsætning i NUP. Men som forklaret i betragtning 69 ovenfor skal det anføres, at de priser, der er registreret for den kinesiske eksport af den pågældende vare i den betragtede periode er meget højere, end de ville være uden foranstaltninger. Der er på dette grundlag grund til at antage, at eksport af den pågældende vare fra Kina stadig vil kunne lægge et alvorligt pristryk på EU-producenterne, hvis foranstaltningerne ophæves.
4. Import fra andre tredjelande, der ikke er omfattet af foranstaltninger
Tabel 4
Import fra andre tredjelande
2010
2011
2012
NUP
Taiwan
Importmængde (ton)
266 795
351 067
323 405
319 326
Indeks (2010 = 100)
100
132
121
120
Pris (EUR/ton)
1 805
1 905
2 003
1 895
Indeks (2010 = 100)
100
106
111
105
Markedsandel (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Indeks (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Importmængde (ton)
41 981
59 270
57 704
74 764
Indeks (2010 = 100)
100
141
137
178
Pris (EUR/ton)
1 349
1 496
1 528
1 365
Indeks (2010 = 100)
100
111
113
101
Markedsandel (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Indeks (2010 = 100)
100
126
136
174
Thailand
Importmængde (ton)
27 232
59 979
50 226
45 759
Indeks (2010 = 100)
100
220
184
168
Pris (EUR/ton)
1 259
1 325
1 362
1 246
Indeks (2010 = 100)
100
105
108
99
Markedsandel (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Indeks (2010 = 100)
100
196
183
164
Andre tredjelande i alt (16)
Importmængde (ton)
228 589
202 362
165 618
165 659
Indeks (2009 = 100)
100
89
72
72
Pris (EUR/ton)
2 816
3 232
3 729
3 751
Indeks (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Markedsandel (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Indeks (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Tredjelande i alt (16)
Importmængde (ton)
564 597
672 679
596 954
605 509
Indeks (2009 = 100)
100
119
106
107
Pris (EUR/ton)
2 154
2 217
2 382
2 288
Indeks (2009 = 100)
100
103
111
106
Markedsandel (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Indeks (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Importmængderne fra tredjelande til EU-markedet viste en lille stigning i den betragtede periode og fulgte dermed den stigende tendens i forbruget. Markedsandelen for alle tredjelandes import af ISF forblev relativt stabil i den betragtede periode og bevægede sig omkring en tredjedel af EU-forbruget.
(73)
Gennemsnitspriserne for import fra tredjelande forblev relativt stabile i den betragtede periode, og de forblev under EU-erhvervsgrenens prisniveau. Uanset dette er priserne fra tredjelande betydeligt højere end de priser, der var registreret fra Kina i den oprindelige undersøgelse. Af de årsager, der er anført i betragtning 69 ovenfor, kan priserne på kinesiske ISF, importeret til Unionen i NUP, selv om de er højere end gennemsnitspriserne for import fra tredjelande, ikke anses for at være repræsentative.
(74)
Betragtes tredjelandene individuelt, er det tydeligt, at Taiwan nu er den mest betydelige udenlandske aktør på EU-markedet. Landets eksportmængde steg med 20 % i den betragtede periode, og det dækker i sig selv næsten halvdelen af importen på EU-markedet. Hvis det antages, at landets eksportmængder i NUP er 70 % højere end i den oprindelige undersøgelsesperiode (og dette til trods for, at forbruget i undersøgelsesperioden er lavere), er det tydeligt, at en betydelig del af eksporten fra Kina er blevet erstattet af taiwanske varer. Det skal imidlertid bemærkes, at de taiwanske importmængder i NUP kun udgjorde halvdelen af eksportmængderne fra Kina i den oprindelige undersøgelsesperiode, og at de gennemsnitlige taiwanske priser i NUP var næsten dobbelt så høje (+ 97,8 %) som de gennemsnitlige priser for den kinesiske eksport i den oprindelige undersøgelsesperiode. Det skal desuden bemærkes, at de kinesiske eksportører har fortsat med at sælge til nogenlunde samme lave priser til markeder i Europa, hvor der ikke fandtes antidumpingforanstaltninger, f.eks. Kroatien før landets tiltrædelse af Unionen.
(75)
Desuden kan Vietnam og Thailand identificeres som lande, der nød godt af den kinesiske eksports ophør, eftersom de kunne registrere betydelige stigninger (omkring 70-80 %), selv om det var med udgangspunkt i langt mindre mængder.
(76)
Det bør endvidere tages i betragtning, at importerede produkter har et varesortiment, der fokuserer mere på standardiserede produkter end dem, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen.
(77)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gjorde fire interesserede parter gældende, at Kommissionens konklusioner om delvis udskiftning på EU-markedet af den kinesiske import med import fra Taiwan, Thailand og Vietnam, burde føre til den konklusion, at de produkter, der kan forventes at blive importeret fra Kina, er standardprodukter og derfor ikke vil være i direkte konkurrence med mere sofistikerede varer, fremstillet af EU-erhvervsgrenen.
(78)
Som svar på denne påstand skal det bemærkes, at den omstændighed, at import fra tredjelande faktisk synes at udfylde den markedsandel, der er efterladt af de kinesiske eksportører, ikke er ensbetydende med, at fremtidig import fra Kina ikke kan antages at forvolde skade. For det første, og som forklaret nærmere i betragtning 115, består EU-erhvervsgrenen af producenter inden for både standard- og specialskruer. For det andet er der tegn på, at en fremtidig eksport fra Kina også vil kunne bestå af mere specialiserede produkter og produkter i det øverste varesegment. De foreliggende oplysninger om udviklingsplaner, jf. talen fra formanden for CFIA (17), viser klart, at den kinesiske skruesektor overvejer at udvikle mere forskelligartede og komplekse produkter i det øverste varesegment. Denne påstand må derfor afvises.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(79)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(80)
Med henblik på skadesanalysen undersøges EU-erhvervsgrenens økonomiske situation på baggrund af indikatorer som produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel og -vækst, beskæftigelse, produktivitet, størrelsen af den gældende dumpingmargen og genrejsning efter tidligere dumping, gennemsnitlige enhedspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at rejse kapital, lagerbeholdninger og arbejdskraftomkostninger.
a) Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(81)
EU-erhvervsgrenens produktion forblev generelt stabil i den betragtede periode. Det skal påpeges, at efterspørgslen efter den pågældende vare i høj grad er afhængig af sektorer som f.eks. automobilsektoren og bygge- og anlægssektoren samt andre forbrugsvarer. På trods af en lille stigning i 2011 forblev EU-erhvervsgrenens produktion således generelt stabil i den betragtede periode i tråd med en langsomt stigende efterspørgsel i den europæiske økonomi.
Tabel 5
EU-erhvervsgrenens samlede produktion
2010
2011
2012
NUP
Produktion (ton)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Indeks (2010 = 100)
100
114
100
99
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
(82)
Produktionskapaciteten forblev forholdsvis stabil i den betragtede periode, dog med en let stigning i 2001 og i NUP. Lige som produktionen forblev stabil i perioden 2010-2013, forblev kapacitetsudnyttelsen stort set stabil med et relativt højdepunkt i 2011.
Tabel 6
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2010
2011
2012
NUP
Produktionskapacitet (ton)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Indeks (2010 = 100)
100
101
99
101
Kapacitetsudnyttelse (%)
48
54
48
47
Indeks (2010 = 100)
100
114
101
98
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodning om fornyet undersøgelse.
b) Salgsmængde, markedsandel og vækst
Tabel 7
EF-erhvervsgrenens salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
2010
2011
2012
NUP
Mængde (ton)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Indeks (2010 = 100)
100
113
102
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodning om fornyet undersøgelse.
(83)
EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder fulgte forbrugs- og produktionstendensen i årene fra 2010 til 2013, med en lille vækst i den betragtede periode, på trods af en betydelig stigning mellem 2010 og 2011.
Tabel 8
EU-erhvervsgrenens markedsandel og vækst
2010
2011
2012
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel (%)
67
66
66
66
Indeks (2010 = 100)
100
97
98
98
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat.
(84)
EU-erhvervsgrenens markedsandel var stabil (idet den også er beregnet under hensyntagen til salg til forretningsmæssigt forbundne parter) i den betragtede periode og udgjorde omkring to tredjedele af markedet. Dette resultat er i overensstemmelse med faldet i EU-forbruget sammenlignet med den oprindelige undersøgelsesperiode på den ene side og med udskiftningen af den kinesiske import med importen fra andre kilder på den anden side.
c) Beskæftigelse og produktivitet
(85)
EU-erhvervsgrenens beskæftigelse vedrørende den pågældende vare forblev forholdsvis stabil i den betragtede periode. Den lille stigning, som blev registreret i 2011, er i overensstemmelse med den højere produktion, der er registreret i det pågældende år. Produktiviteten var også højere i 2011, hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen reagerede på den højere efterspørgsel delvis i form af nye arbejdspladser og delvis ved at øge de eksisterende ansattes produktivitet (overtid). Da mængderne faldt igen i de følgende år, forsvandt begge disse effekter, og situationen vendte tilbage til 2010-niveauet.
Tabel 9
Beskæftigelse og produktivitet
2010
2011
2012
NUP
Antal ansatte
20 036
20 854
20 238
19 950
Indeks (2010 = 100)
100
104
101
100
Produktivitet (enhed/ansat)
60
66
60
60
Indeks (2010 = 100)
100
110
99
100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
d) Størrelsen af den faktiske dumpingmargen og genrejsning efter tidligere dumping
(86)
Som følge af det manglende samarbejde fra de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter, jf. betragtning 36 ovenfor, kunne dumpingmarginerne for Kina ikke beregnes med tilstrækkelig nøjagtighed, og konstateringen af, at der ikke foregik dumping i NUP, må derfor anses for at være af begrænset relevans. Analysen af skadesindikatorerne viste, at EU-erhvervsgrenen er ved at rejse sig igen efter den tidligere dumpingpraksis. Men genoprejsningen blev bremset af en stagnerende efterspørgsel på de vigtigste aftagermarkeder. Det bør derudover bemærkes, at de forholdsvis stabile forhold i den betragtede periode er opnået på grundlag af de gældende antidumpingforanstaltninger. Hvis foranstaltningerne ophæves, vil dumpingimporten fra Kina have en betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenen.
e) Gennemsnitlige enhedssalgspriser på EU-markedet og enhedsproduktionsomkostninger
(87)
De gennemsnitlige salgspriser fra de stikprøveudvalgte EU-producenter til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen steg med 8 % mellem 2010 og 2013 efter at have haft et relativt højdepunkt i 2012. Den gennemsnitlige salgspris er normalt i stand til at dække produktionsomkostningerne og sikre en mindre fortjeneste for EU-erhvervsgrenen.
Tabel 10
Salgspriser og -omkostninger
2010
2011
2012
NUP
Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR/ton)
2 748
2 953
3 049
2 974
Indeks (2010 = 100)
100
107
111
108
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)
2 528
2 811
2 937
2 765
Indeks (2010 = 100)
100
111
116
109
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
f) Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
(88)
I den betragtede periode blev der observeret følgende udvikling i EU-producenternes likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at rejse kapital:
Tabel 11
Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast
2010
2011
2012
NUP
Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)
1,5
1,1
2,0
3,6
Likviditet (EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investeringer (EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Indeks (2010 = 100)
100
121
79
81
Investeringsafkast (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(89)
De stikprøveudvalgte EU-producenters rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af den relevante omsætning. I den betragtede periode forblev fortjenstmargenen lav, og den var også negativ for visse EU-producenter. Det er navnlig værd at bemærke, at fortjenstmargenen i ingen af de betragtede år nåede op på det niveau, der blev registreret i den oprindelige undersøgelsesperiode (4,4 %). Til trods for en stabil tendens i salg og produktion, og en betydelig markedsandel for EU-erhvervsgrenen, er fortjenstmargenerne fortsat forholdsvis lave for denne erhvervsgren. Navnlig bør det bemærkes, at fortjenstmargenerne var meget lave i 2011 til trods for, at EU-erhvervsgrenens salgsmængder nåede deres højeste punkt i den betragtede periode. Dette vækker bekymring med hensyn til den fremtidige udvikling af EU-erhvervsgrenens fortjenstmargener, hvis økonomien fortsætter med at stagnere. Det skal desuden bemærkes, at fortjenstmargenen i den betragtede periode også altid lå under den målfortjeneste, der blev angivet i den oprindelige undersøgelse (5 %).
(90)
Likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, var positiv i hele den betragtede periode. Denne indikator forbedrede sig dog kun i 2012, og der blev registreret et betydeligt fald på 17 % i NUP. Dette giver anledning til bekymring om EU-erhvervsgrenens evne til selv at kunne finansiere sine aktiviteter.
(91)
Investeringsniveauet forblev forholdsvis højt og stabilt i den betragtede periode og nåede et højdepunkt i 2011. Investeringsafkastet, udtrykt som den procentuelle fortjeneste af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte samme tendens som fortjenstmargenen. Derfor når denne indikator også sit højdepunkt i NUP. Fortolkningen af dette signal er ambivalent, dels fordi det afspejler det højeste punkt af fortjenstmargenen blandt dem, der blev registreret i den betragtede periode, dels fordi det også afspejler et lavt investeringsniveau, hvilket er tegn på, at industriens udsigter for de økonomiske perspektiver inden for sektoren fortsat er usikre.
(92)
I lyset af ovenstående kan det konkluderes, at selv om EU-producenternes finansielle resultater forblev stabile i den betragtede periode, nåede de - med undtagelse af investeringer - ikke op på niveauet for den oprindelige undersøgelsesperiode.
g) Lagerbeholdninger
(93)
Slutlagrenes størrelse for de samarbejdsvillige EU-producenter fulgte nøje den tendens, der allerede var blevet konstateret for produktion og salg, med en temmelig stabil tendens og et relativt højdepunkt i 2011. Da produktionen af den samme vare i Unionen i vid udstrækning sker efter ordre, anses lagerbeholdningens størrelse dog ikke for at være en særlig nyttig indikator.
Tabel 12
Slutlagre
2010
2011
2012
NUP
Slutlagre (ton)
283 330
321 795
315 784
292 740
Indeks (2010 = 100)
100
114
111
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
h) Arbejdskraftomkostninger
(94)
Der blev med hensyn til de ansattes gennemsnitsløn registreret en støt stigning med 4 % årligt i den betragtede periode. Denne vækst skyldes dog mere justeringen for inflationen og i mindre udstrækning anvendelsen af ekstra arbejdstimer (således som det for 2011 fremgår af stigningen i produktiviteten pr. ansat).
Tabel 13
Arbejdskraftomkostninger
2010
2011
2012
NUP
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Indeks (2010 = 100)
100
104
108
112
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
6. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(95)
Undersøgelsen viste, at importen af varer fra Kina nærmest forsvandt på EU-markedet, efter de oprindelige foranstaltninger blev indført i 2009. Hermed kunne EU-erhvervsgrenen opnå god og stabil produktion, salgsmængde og markedsandel. Derimod er rentabiliteten stadig under det niveau, der blev nået i den oprindelige undersøgelsesperiode, samt under sektorens målfortjeneste.
(96)
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt nogen væsentlig skade i NUP. Men i betragtning af den langsomme vækst i forbruget og den omstændighed, at fortjenstmargenerne ligger under, hvad der er nødvendigt for en langsigtet rentabilitet, kan EU-erhvervsgrenens situation stadig betragtes som sårbar.
(97)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gjorde tre interesserede parter gældende, at den omstændighed, at Kommissionen har konkluderet, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt nogen væsentlig skade i NUP, burde føre til en ophævelse af foranstaltningerne. Det er korrekt, at Kommissionen konstaterede, at der ikke var sket nogen væsentlig skade i NUP. Imidlertid er afgørelsen om at udvide de gældende foranstaltninger ikke baseret på spørgsmålet om væsentlig skade i NUP, men på konstateringer vedrørende sandsynligheden for fornyet skade, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Denne påstand må derfor afvises.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Indledende bemærkninger
(98)
For at kunne bestemme sandsynligheden for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, blev den potentielle indvirkning af den kinesiske eksport på EU-markedet og EU-erhvervsgrenen analyseret i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(99)
Der blev i analysen fokuseret på udviklingen i forbruget på EU-markedet, den uudnyttede kapacitet, EU-markedets handelsstrømme og tiltrækningskraft og Kinas prispolitik. Grundet det manglende samarbejde fra kinesiske eksportører er analysen baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, som omfatter statistikker (Eurostat og kinesiske handelsstatistikker) og erhvervsrelaterede dokumenter (såsom tale afholdt af formanden for CFIA, jf. betragtning 78 ovenfor), der blev forelagt i anmodningen om indledning af udløbsundersøgelsen.
2. Forbruget i Unionen
(100)
Som anført i betragtning 64 og 65 udviste forbruget af den pågældende vare i Unionen en generel stabil tendens i den betragtede periode. Samtidig er forbruget i NUP fortsat lavere med næsten 20 % i forhold til niveauet før krisen i den oprindelige undersøgelsesperiode. Faldet i forbruget af den pågældende vare er drevet af faldende produktion i bilindustrien og bygge- og anlægssektoren i Unionen samt andre forbrugsvaresektorer, som har betydelig anvendelse af den pågældende vare (elektronik og husholdningsartikler, møbler osv.). Under disse omstændigheder anses en tilbagegang til ekstremt billige importvarer fra Kina, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, at ville få pludselige og dramatiske konsekvenser for EU-erhvervsgrenens situation. Denne import forventes at underbyde og under alle omstændigheder udøve et pres i nedadgående retning på Unionens priser og fordreje konkurrencen på markedet. Som følge heraf er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen igen ville blive påført skade, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.
3. Uudnyttet kapacitet, EU-markedets handelsstrømme og tiltrækningskraft og Kinas prispolitik
(101)
Som beskrevet i betragtning 44 var den kinesiske produktionskapacitet for ISF i 2012 på 6,6 mio. ton. Det skal bemærkes, at 2012 blev betragtet af den kinesiske erhvervsgren for skruer som et vanskeligt år, da det som følge af de negative følger af en række økonomiske faktorer (inflation, opbremsning i den kinesiske økonomi og eurozonekrise) var det første år siden 2000, at der var et fald i den kinesiske produktionskapacitet (fra 6,8 mio. ton i 2011).
(102)
Uafhængigt af de fremtidige scenarier (stagnation eller vækst) skal det under alle omstændigheder bemærkes, at udnyttelsesgraden af den nuværende kinesiske produktionskapacitet på 6,6-6,8 mio. ton også kun var på 75 % i årene 2010-2012. Dette efterlader en uudnyttet kapacitet i Kina (1,6-1,7 mio. ton), som allerede er ekstremt høj, og nøjagtigt i samme størrelsesorden som det samlede forbrug på EU-markedet i de samme år.
(103)
Med 2,2-2,6 mio. ton svarende til 40-50 % af det kinesiske salg var den samlede kinesiske eksport af ISF på verdensplan forholdsvis stabil i den betragtede periode. Det er klart, at eksport er en vigtig del af aktiviteten hos de kinesiske producenter af ISF. I henhold til udviklingsplaner bebudet af CFIA for sektoren vil en forventet stigning i efterspørgslen på hjemmemarkedet sandsynligvis føre til et fald i andelen af eksporten til et niveau svarende til 30-40 % af produktionen. Dette fald skal imidlertid ses på baggrund af den overordnede stigning i produktionskapaciteten som forklaret i betragtning 101 og det forhold, at denne uudnyttede kapacitet under alle omstændigheder er lige så stor som det samlede EU-forbrug. Desuden giver CFIA-prognosen ikke giver nogen tidsramme for nedbringelsen af den kinesiske eksportandel, heller ikke nogen konkrete tegn på, at dette skift allerede er i gang. Som følge heraf bør den udviklingsplan, der er meddelt af CFIA, betragtes som for vag og ubestemt, navnlig sammenlignet med et eventuelt udløb af foranstaltninger, der ville have en umiddelbar virkning. Denne plan kan derfor ikke på nuværende tidspunkt påvirke konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
(104)
I øjeblikket er den kinesiske tilstedeværelse på EU-markedet meget begrænset, og den overstiger ikke 0,5 % af markedsandelen målt i volumen. Ikke desto mindre forbliver EU-markedet attraktivt for de kinesiske producenter på grund af de højere priser på dette marked. Dette bekræftes ved de kinesiske eksporterende producenters forsøg på at omgå Unionens antidumpingforanstaltninger. Som anført i betragtning 3 gav denne adfærd allerede anledning til en udvidelse af foranstaltningerne til også at gælde den kinesiske eksport via Malaysia.
(105)
Dertil kommer, at den eksportorienterede kinesiske industri står over for flere og flere problemer med at finde vej til deres sædvanlige eksportmarkeder, da et stigende antal af disse for nylig har indført antidumpingforanstaltninger mod eksport af forskellige typer ISF fra Kina, jf. betragtning 47.
(106)
Hvis foranstaltningerne ophæves, kan det således med rimelighed forventes - på grund af EU-markedets tiltrækning som følge af dets størrelse og prisniveauer - at en væsentlig del af den nuværende kinesiske eksport vil blive omdirigeret til Unionen. Det skal påpeges, at den kinesiske markedsandel på EU-markedet var på 26 %, inden de oprindelige foranstaltninger blev indført.
(107)
Endelig skal det erindres, hvad angår de kinesiske eksportprisers størrelse, at der i forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev konstateret meget høje niveauer af dumping- og skadesmargenener beregnet på grundlag af de kinesiske eksportørers eksportpriser. Det kan på grundlag af de kinesiske priser ved eksport til Kroatien i 2012 og 1. kvartal af 2013, dvs. inden Kroatiens tiltrædelse af Unionen og udvidelsen af Unionens beskyttelsesforanstaltninger for dette land, desuden konkluderes, at niveauet af de kinesiske eksportpriser, der førte til indførelsen af foranstaltninger i den oprindelige undersøgelse, fortsat er ret ensartede. Desuden bekræfter de handelsbeskyttende foranstaltninger, som andre tredjelande har truffet mod eksporten af kinesiske ISF, at de kinesiske eksporterende producenters urimelige prisadfærd fortsætter og ikke kun er begrænset til EU-markedet.
4. Konklusion
(108)
Undersøgelsesresultaterne har fremhævet adskillige elementer, der giver anledning til bekymring, herunder en stor uudnyttet kapacitet i Kina, fortsat dumping- og underbudspraksis på verdensplan, planlagt udvikling af Kinas produktionskapacitet, varesortiment og produkternes kompleksitet samt voksende handelshindringer på andre vigtige tredjelandsmarkeder. På den anden side har forbruget i Unionen været stagnerende i de seneste 5 år som følge af en lav efterspørgsel på mange aftagermarkeder. Dette har ført til en tilstand af sårbarhed i EU-erhvervsgrenen, som er kendetegnet ved en vis grad af uudnyttet kapacitet, lav rentabilitet og forretningsmæssig usikkerhed (som det navnlig fremgår af de faldende investeringer). I dette scenario vurderes det, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en pludselig tilbagevenden af kinesisk dumpingimport, og at dette vil svække EU-erhvervsgrenens position på dens kernemarked og således medføre skade for EU-erhvervsgrenen.
(109)
Parterne påstod, at EU-erhvervsgrenen har fordoblet sin fortjeneste og likviditet i forhold til 2010, hvorfor dens fortjeneste ikke kan betegnes som lav. Yderligere bemærkes det, at EU-erhvervsgrenen ikke behøver yderligere investeringer, eftersom den allerede har foretaget betydelige investeringer.
(110)
Selv om det er korrekt, at EU-erhvervsgrenen har fordoblet sin fortjeneste, er denne stadig lavere end både fortjenesten i den oprindelige undersøgelsesperiode (4,4 %) og målfortjenesten på 5 %. Det samme ræsonnement gælder for likviditeten, der forblev 14 % under niveauet i den oprindelige undersøgelsesperiode. Endelig afhænger EU-erhvervsgrenens overlevelse af fortsatte investeringer i moderne maskiner og et bredere varesortiment. Påstandene afvises derfor.
(111)
Hvis foranstaltningerne ophæves, er det under de nuværende markedsforhold sandsynligt, at den midlertidige forbedring af EU-erhvervsgrenens resultater hurtigt vil forsvinde. Som beskrevet ovenfor vil betingelserne være yderst gunstige for en forøgelse af importen fra Kina til EU-markedet til dumpingpriser og i betydelige mængder. Dette vil sandsynligvis underminere den positive udvikling på EU-markedet, som er opnået i den betragtede periode. Den sandsynlige dumpingimport vil medføre et pres på EU-erhvervsgrenens salgspriser og bevirke, at den mister markedsandele, og dumpingimporten vil derfor have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, der stadig er sårbare. Det skal påpeges, at EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode i den oprindelige undersøgelse (1. januar 2003 - 30. september 2007), dvs. før indførelsen af antidumpingforanstaltninger, var nødt til at begrænse produktionen i visse segmenter af den pågældende vare på grund af en massiv import fra Kina (18). Dette havde en betydelig negativ indvirkning på kapacitetsudnyttelse og rentabilitet.
(112)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gjorde en interesseret part gældende, at Kommissionen i sin analyse af sandsynligheden for fornyet skade ikke havde påvist den kinesiske eksports volumeneffekt og dens forbindelse med foranstaltningerne. Den interesserede part påstod:
i)
at import fra andre kilder erstattede importen fra Kina; denne import er solgt til priser under EU-erhvervsgrenens priser og alligevel led EU-erhvervsgrenen ikke væsentlig skade
ii)
at faldet i foranstaltningernes niveau efter gennemførelsen af WTO's henstillinger ikke førte til øgede importmængder fra Kina på EU-markedet
iii)
at der for importen af andre typer skruer fra Kina, der ikke er genstand for antidumpingforanstaltninger, også blev registreret en alvorlig nedgang i mængder fra 2009, hvor de oprindelige foranstaltninger blev indført
iv)
at sandsynligheden for en fremtidig stigning i den kinesiske eksport til Unionen, under hensyntagen til den stigende efterspørgsel på det kinesiske hjemmemarked, er begrænset, og
v)
at markedet for skruer fortsat vil vokse i Kina og på andre asiatiske markeder, hvilket vil mindske sandsynligheden for en betydelig stigning i eksporten til Unionen.
(113)
Det skal som svar på disse påstande bemærkes:
i)
at den sandsynlige skadesvirkning af importen fra Kina ikke kan sammenlignes med virkningen af importen fra tredjelande, f.eks. Taiwan, Vietnam og Thailand. Som angivet i betragtning 74 ovenfor er der således tegn på, at de kinesiske eksportører stadig solgte på det kroatiske marked (forud for dette lands tiltrædelse af Unionen) til nogenlunde samme gennemsnitspriser som dem, der blev registreret i den oprindelige undersøgelse; disse priser er derfor langt lavere end de priser, der er indberettet fra disse tredjelande i NUP. Som anført i betragtning 115 nedenfor sælger EU-erhvervsgrenen desuden betydelige mængder både standard- og specialvarer, og det er derfor sandsynligt, at den kinesiske eksport (bestående af både standard- og specialvarer) vil kunne forvolde skade, hvis den gældende told ophæves;
ii)
at der under hensyntagen til det begrænsede fald i niveauet for den gældende told efter gennemførelsen af WTO's henstillinger, nemlig fra 85 % før ændringen til 74,1 % efter, ikke kan forventes en betydelig stigning i importen fra Kina
iii)
at det påståede fald i importmængderne af skruer, der ikke er omfattet af foranstaltningerne, ikke er understøttet af de foreliggende statistiske data. En fast månedlig mængde på 20 000-30 000 ton blev således fastholdt i perioden 2009-2013, mens importmængden af skruer, der er omfattet af foranstaltningerne, faldt øjeblikkeligt i februar 2009 fra over 60 000 ton pr. måned til et næsten ikke-eksisterende niveau
iv)
at den forventede ændring af forholdet mellem det kinesiske hjemmemarkedssalg og eksportsalg, som afspejler væksten i efterspørgslen på det kinesiske hjemmemarked, vil blive opvejet af en stigning i den samlede kinesiske produktionskapacitet og salgsmængde, jf. betragtning 101, samt
v)
at påstanden om, at den asiatiske efterspørgsel efter skruer er stigende, er baseret på en forældet kilde, som forudså en global efterspørgsel efter skruer i størrelsesordenen 83 mia. USD i 2016. Ifølge nye markedsundersøgelser, offentliggjort af Fastener Industry News Inc. i december 2014 (19), vurderes den globale efterspørgsel at blive 81 mia. USD i 2018, idet der således forventes en mindre vækst over en længere periode. Desuden ledsages væksten i efterspørgslen i Asien-Stillehavsområdet af væksten i kapacitet i flere andre lande end Kina (f.eks. Indonesien, Malaysia, Thailand og Vietnam). Derudover er der forholdsvis lave adgangsbarrierer (tid, kapital og knowhow) for etableringen af yderligere produktionskapacitet for skruer, hvorfor udbudssiden kan reagere forholdsvis hurtigt på den stigende efterspørgsel.
Ovenstående påstande må derfor afvises.
(114)
Samme interesserede part påstod, at Kommissionens analyse af sandsynligheden for fornyet skade ikke tog hensyn til den omstændighed, at produkter i det laveste varesegment, importeret fra Kina, ikke kan udøve pristryk på produkter i det højeste varesegment, der hovedsagelig fremstilles af EU-producenterne.
(115)
Som svar på denne påstand skal det bemærkes, at EU-produktionen dækker hele spektret af skruer, hvor nogle virksomheder fokuserer på specifikke typer (standard- eller specialskruer), mens andre tilbyder det komplette udvalg. Navnlig i de stikprøveudvalgte virksomheder består en betydelig del af salget af standardskruer, og for tre af dem består hovedparten af salget i NUP af standardvarer. Derfor er påstanden om, at EU-erhvervsgrenen kun vil fremstille specialskruer eller skruer i det højeste varesegment, og således være beskyttet mod skadevoldende import fra Kina, klart forkert, idet den er modsagt af de beviser, der blev indsamlet og verificeret i løbet af undersøgelsen. Desuden er det velkendt, at den kinesiske skruesektor overvejer at udvikle sin produktion i det øverste varesegment, jf. betragtning 78. Det er derfor meget sandsynligt, at varesortimentet i den fremtidige kinesiske eksport vil omfatte hele spektret fra det nederste til det øverste varesegment, og at pristrykket vil ramme EU-erhvervsgrenen i sin helhed, og således påvirke dens produktionskapacitetsudnyttelse. Derfor måtte denne påstand afvises.
(116)
Endelig fremførte to andre interesserede parter den påstand, at Kommissionen i sin analyse fejlagtigt antog, at priserne fra Kina ville være lige så lave som i den oprindelige undersøgelse. Ifølge de pågældende parter vil dette ikke være tilfældet, da der var en betydelig stigning i priserne i Kina, især på grund af stigningen i omkostningerne til råmaterialer og arbejdskraft og gennemførelsen af højere miljøstandarder. Eventuelle prisunderbud vil derfor være lavere og vil ikke berettige en udvidelse af foranstaltningerne på så høje niveauer.
(117)
Uagtet at foranstaltningernes niveau ikke kan ændres i forbindelse med en udløbsundersøgelse, og at de kinesiske priser og omkostninger på hjemmemarkedet blev anset for upålidelige i den oprindelige undersøgelse, fordi de kinesiske producenter ikke kunne opnå markedsøkonomisk behandling, skal følgende bemærkes. For det første kunne Kommissionen på grund af det manglende samarbejde fra de kinesiske producenter ikke kontrollere deres omkostninger og de påståede ændringer, der fandt sted i Kina. De pågældende interesserede parter fremlagde ikke nogen oplysninger eller dokumenterede kendsgerninger i deres indlæg. For det andet blev der henvist til prisniveauet i Kroatien før landets tiltrædelse af Unionen, hvoraf det klart fremgik, at de kinesiske eksportører fortsatte med at anvende priser, der stort set svarede til dem, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse (jf. betragtning 74). Derfor måtte ovenstående påstand afvises.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(118)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende foranstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2.
(119)
Eftersom denne undersøgelse er en fornyet undersøgelse af de gældende foranstaltninger, tillod den en vurdering af enhver uønsket negativ virkning, som de gældende antidumpingforanstaltninger måtte have på de interesserede parter.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(120)
I betragtning 108 konkluderedes det, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af dens situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe. Af den grund ville det gavne EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne opretholdes, da EU-producenterne bør kunne opretholde deres salgsmængde, markedsandel, rentabilitet og overordnede økonomiske situation. Derimod ville det være en alvorlig trussel mod EU-erhvervsgrenens levedygtighed, hvis foranstaltningerne ikke opretholdes, da der er grund til at forvente, at det vil forårsage fornyet skade, hvis importen fra Kina flyttes til EU-markedet til dumpingpriser og i betydelige mængder.
3. Importørernes interesser
(121)
Alle kendte importører var blevet oplyst om indledningen af den fornyede undersøgelse. Der var dog kun to importører, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og besvarede Kommissionens spørgeskemaer. Det fremgik af undersøgelsen, at importører nemt kan foretage indkøb fra forskellige kilder på markedet, særligt fra EU-erhvervsgrenen og fra store eksportører fra tredjelande, der sælger til ikke-dumpingpriser. Ligeledes gjorde ingen af de to samarbejdsvillige importører indsigelse mod forlængelsen af de nuværende antidumpingforanstaltninger, selv om de har sat spørgsmålstegn ved de høje niveauer. I denne forbindelse bemærkes det, at en udløbsundersøgelse på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 2, ikke kan føre til en ændring af foranstaltningernes omfang. På grundlag af ovenstående og importørernes manglende interesse generelt konkluderedes det, at det ikke ville være imod deres interesse at opretholde foranstaltningerne.
(122)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger fremsatte to interesserede parter, nemlig to sammenslutninger af EU-distributører af skruer, den påstand, at anvendelsen af den gældende told på sådan et højt niveau ikke havde til resultat at genskabe redelige konkurrencevilkår på EU-markedet, men snarere forhindrede den kinesiske import i at komme ind på EU-markedet. Disse interesserede parter hævdede, at enhver udvidelse af foranstaltningerne vil resultere i en yderligere indsnævring af de internationale kildemuligheder, som er til rådighed for Unionens brugere og importører. Som svar på denne påstand skal det først bemærkes, at antidumpingforanstaltninger ikke indføres for at hindre eller blokere import fra et land, der er genstand for foranstaltninger, men hovedsageligt for at genskabe redelige konkurrencevilkår på markedet. Niveauet for den gældende told er et resultat af beregninger af de dumping- og skadesmargener, der blev fastsat på grundlag af konstateringerne i den oprindelige undersøgelse. For det andet er Kommissionen ikke enig i påstanden om, at den gældende told begrænser forsyningskilderne på EU-markedet. Det fremgår af de foreliggende importstatistikker, at importen fra tredjelande steg efter indførelsen af foranstaltningerne vedrørende Kina. Der blev i forbindelse med undersøgelsen ikke konstateret elementer, der peger på, at disse tendenser ikke vil fortsætte i fremtiden. Disse påstande måtte derfor afvises.
(123)
Dertil kommer, at en af disse sammenslutninger erklærede, at selv om den mente, at de oprindelige foranstaltninger ikke var hensigtsmæssige, og at de havde forvoldt en radikal og unødige fordrejning af markedet for skruer, ville en pludselig ophævelse af foranstaltningerne nu være lige så forstyrrende som deres oprindelige indførelse. Dette viser, at distributørerne af skruer har været i stand til at tilpasse deres forsyningskæder under hensyntagen til de gældende foranstaltninger.
4. Brugernes interesser
(124)
Selv om brugerne ikke samarbejdede, var det dog muligt at identificere deres synspunkter og holdning på grundlag af oplysningerne fra EU-erhvervsgrenen og importørerne. Det ser ud til, at brugerne indledningsvis kan opdeles i to kategorier: Brugere i det øverste varesegment, som har behov for skruer med meget høje kvalitetsstandarder, og andre brugere. Brugere i det øverste varesegment kan normalt finde de produkter, de har brug for, hos EU-producenter og visse højt specialiserede eksporterende producenter. Derimod er den anden brugerkategori (der også kan omfatte brugere i det øverste varesegment med behov for billigere produkter til mindre krævende anvendelser) den kategori af brugere, der normalt anvendte de kinesiske produkter. Denne kategori af brugere forsynes normalt af importører, og ifølge de synspunkter, som kom til udtryk ved besøg hos de samarbejdsvillige importører, er denne kategori af brugere nu tilstrækkeligt forsynet ved import fra andre lande, herunder Taiwan, Thailand og Vietnam. På grundlag af denne analyse og i betragtning af, at ingen bruger besluttede at intervenere i den foreliggende undersøgelse, konkluderes det, at opretholdelsen af foranstaltningerne ikke ville være i strid med brugernes interesser, da de syntes at tilpasse sig nemt og uden konsekvenser til tilstedeværelsen af foranstaltninger vedrørende ISF fra Kina.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(125)
I lyset af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde i forbindelse med Unionens interesser til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(126)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale en opretholdelse af de gældende foranstaltninger. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(127)
Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, der indførtes ved forordning (EF) nr. 91/2009, senest ændret ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 924/2012, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(128)
Som anført i betragtning 3 ovenfor blev den gældende antidumpingtold for import af den pågældende vare fra Kina udvidet til også at omfatte import af samme vare fra Malaysia, også uanset om varen var angivet med oprindelse i Malaysia. Den antidumpingtold, der skal opretholdes på importen af den pågældende vare som anført i betragtning 3 ovenfor, bør fortsat være udvidet til også at omfatte import af ISF afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia. De eksporterende producenter, der blev undtaget fra udvidelsen af foranstaltningerne ifølge gennemførelsesforordning (EF) nr. 723/2011, bør også undtages fra de foranstaltninger, der indføres ved nærværende forordning.
(129)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser blandt kinesiske eksportører vurderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre den korrekte anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger, som kun finder anvendelse på virksomheder, for hvilke der indføres individuelle toldsatser, består af følgende: Fremlæggelse for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre producenter.
(130)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern og stål, bortset rustfrit stål, dvs. træskruer (bortset fra svelleskruer), selvskærende skruer, andre skruer og bolte med hoved (også med tilhørende møtrikker eller underlagsskiver, men dog bortset fra skruer drejet af massivt materiale, med stifttykkelse på højst 6 mm, og bortset fra skruer og bolte med gevind til fastholdelse af skinnemateriel) og underlagsskiver med oprindelse i Folkerepublikken Kina henhørende under KN-kode 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 and ex 7318 22 00 (Taric-kode 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 og 7318220098).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory og Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0
A997
Virksomheder anført i bilag I
54,1
A928
Alle andre virksomheder
74,1
A999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder forelægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
4. Den endelige antidumpingtold for »alle andre virksomheder«, som anført i stk. 2, udvides til også at omfatte importen af samme skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål afsendt fra Malaysia, uanset om varen er angivet med oprindelse i Malaysia (Taric-kode 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 og 7318220095), med undtagelse af varer, der er fremstillet af nedennævnte virksomheder:
Virksomhed
Taric-tillægskode
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd.
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd.
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd.
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd.
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd.
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd.
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd.
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd.
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Anvendelsen af undtagelser for de i stk. 4 i denne artikel nævnte virksomheder er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder forelægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes antidumpingtolden som fastsat i stk. 4 i denne artikel.
6. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. marts 2015.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/519,
annettu 26 päivänä maaliskuuta 2015,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen rauta- ja teräskiinnittimien tuonnissa, sellaisena kuin se on laajennettuna koskemaan Malesiasta lähetettyjen tiettyjen rauta- ja teräskiinnittimien tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 91/2009 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 924/2012 (3), käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien tiettyjen rauta- ja teräskiinnittimien tuonnissa.
(2)
Toimenpiteet toteutettiin täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 924/2012 tehdyn muutoksen jälkeen arvotullina, joka vahvistettiin yksilöllisesti otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille 0,0-69,7 prosentin suuruiseksi. Yhteistyössä toimineiden otoksen ulkopuolisten kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntitulli asetettiin 54,1 prosenttiin, ja yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien jäännöstulli oli 74,1 prosenttia, jäljempänä ’voimassa olevat tullit’.
(3)
Alkuperäiset toimenpiteet laajennettiin täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 723/2011 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 693/2012 (5), koskemaan Malesiasta lähetettyjen tiettyjen rauta- ja teräskiinnittimien tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(4)
Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (6) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 1 päivänä lokakuuta 2013 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti European Industrial Fasteners Institute, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia rauta- ja teräskiinnittimien tuotannosta unionissa.
(5)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
3. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(6)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta Euroopan unionin virallisessa lehdessä30 päivänä tammikuuta 2014 julkaistulla ilmoituksella (7), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.
4. Tutkimus
4.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(7)
Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
4.2 Tutkimuksen osapuolet
(8)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, Kiinan vientiä harjoittaville tuottajille sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää mahdollisuutta tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(9)
Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(10)
Koska tutkimuksessa näytti olevan mukana suuri määrä Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia sekä unionissa toimivia tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan komissiolle 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(11)
Tiedossa olleista 325 kiinalaisesta tuottajasta 24 vastasi otantakyselyyn. Näistä kuitenkin 13 ilmoitti, ettei niillä ollut vientiä EU:hun, ja kolmen muun osalta ei todettu polkumyyntiä alkuperäisessä tutkimuksessa, minkä vuoksi niihin ei sovelleta voimassa olevia toimenpiteitä. Jäljellä olevat kahdeksan yritystä ilmoittivat EU:hun suuntautuvan vientinsä olevan 11 800 tonnia, mikä Eurostatin mukaan on 132 prosenttia Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Ehdotettiin, että otokseen valitaan kolme suurinta viejää. Yksi otokseen valituista yrityksistä kuitenkin väitti, että se oli ilmoittanut EU:hun suuntautuvan vientinsä virheellisesti otantalomakkeessa ja että sen vienti oli itse asiassa nolla.
(12)
Näin ollen otoksen vahvistettiin koostuvan kolmesta suurimmasta jäljellä olevasta viejästä. Kaikki kolme otokseen valittua yritystä peruuttivat yhteistyötarjouksena menettelyn eri vaiheissa: ne eivät vastanneet kyselylomakkeeseen tai kieltäytyivät paikan päällä tehtävästä tarkastuksesta. Kullekin kolmelle yritykselle lähetettiin kirje, jossa ilmoitettiin komission aikeesta soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa. Nämä vientiä harjoittavat tuottajat eivät reagoineet tähän mitenkään.
(13)
Komissio tarkasteli otoskyselyyn vastanneiden jäljellä olevan neljän vientiä harjoittavan tuottajan tilannetta. Niiden vienti unioniin oli niin vähäistä, alle 1 prosentti kokonaisviennistä, ettei pidetty asianmukaisena tai edustavana vahvistaa uutta otosta ja perustaa tutkimuksen tuloksia niiden tilanteeseen. Katsottiin, että on asianmukaisempaa perustaa tutkimuksen tulokset laajempiin ja edustavampiin tietoihin, eli käytettävissä oleviin tietoihin, kun otetaan huomioon otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kieltäytyminen yhteistyöstä. Neljälle jäljellä olevalle yritykselle ilmoitettiin komission aikeesta käyttää käytettävissä olevia tietoja.
(14)
Myös Kiinan viranomaisille ilmoitettiin komission aikeesta soveltaa 18 artiklaa puutteellisen yhteistyön vuoksi. Komissio ei saanut yrityksille ja Kiinan viranomaisille osoitettujen kirjeidensä johdosta mitään huomautuksia tai pyyntöä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan käytöstä.
(15)
Tutkimuksen alustavassa vaiheessa komission kanssa yhteistyössä toimi 91 unionin tuottajaa/tuottajaryhmää, joiden osuus rauta- ja teräskiinnikkeiden unionin tuotannosta oli noin 50 prosenttia. Yhteistyössä toimineiden tuottajien suuren määrän vuoksi komissio sovelsi otantaa. Valittuun otokseen kuului alun perin yhdeksän yritystä/yritysryhmää, jotka olivat edustavimpia määrän, koon, tuotelajivalikoiman ja maantieteellisen sijainnin perusteella. Yksi otokseen valittu yritys peruutti yhteistyötarjouksensa eikä vastannut kyselylomakkeeseen. Komissio ilmoitti yritykselle näin olleen sen sulkemisesta otoksen ulkopuolelle yhteistyöstä kieltäytymisen johdosta. Jäljellä olevaan kahdeksaan yritykseen/yritysryhmään supistunutta otosta pidettiin kuitenkin edustavana, koska se kattoi 24 prosenttia rauta- ja teräskiinnikkeiden unionin arvioidusta kokonaistuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(16)
Kyselylomakkeisiin saatiin vastaukset kahdelta unionin tuojalta. Koska yritysten lukumäärä on verrattain vähäinen, otantaa ei vaadittu.
(17)
Yksikään käyttäjä ei ilmoittautunut vireillepanoilmoituksessa esitetyssä määräajassa tai myöhemmin menettelyn aikana. Näin ollen katsotaan, ettei yksikään käyttäjä toiminut tutkimuksessa yhteistyössä.
(18)
Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat:
Tarkastuskäynti tehtiin 11 yritykseen (ainakin yksi kuului kuhunkin kahdeksasta otokseen valitusta yritysryhmästä). Nämä unionin tuottajat pyysivät perusasetuksen 19 artiklan perusteella, että niiden identiteetti pidetään luottamuksellisena. Ne väittivät, että niiden identiteetin paljastaminen voisi johtaa niiden liiketoimintaan kohdistuviin merkittäviin haitallisiin vaikutuksiin. Niiden pyyntöä tarkasteltiin ja se havaittiin perustelluksi. Tästä syystä näiden yritysten nimiä ei ole ilmoitettu.
b)
Unionin tuojat:
Adolf Würth GmbH & Co - Saksa
Marcopol z o.o. - Puola
c)
Tuottajat markkinatalousmaissa:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malesia
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malesia
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, Intia.
5. Ilmoittaminen osapuolille
(19)
Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella tämän voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun päätelmät tehtiin, ja niitä kehotettiin esittämään huomautuksia asiasta, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia päätelmien ilmoittamisen johdosta. Huomautuksia saatiin pyynnön esittäjältä, kiinalaiselta kauppakamarilta (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products), kahdelta unionin tuojalta/tuottajalta ja niihin etuyhteydessä olevalta kiinalaiselta tuottajalta sekä kahdelta unionin jakelijoiden järjestöltä. Toimitetut perustellut huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(20)
Tarkasteltavana olevana tuotteena ovat Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat muusta kuin ruostumattomasta teräksestä valmistetut tietyt rauta- ja teräskiinnittimet eli puuruuvit (lukuun ottamatta kansiruuveja), itsekierteittävät ruuvit, muut kannalliset ruuvit ja pultit (myös niihin kuuluvine muttereineen ja aluslaattoineen, mutta lukuun ottamatta poikkileikkaukseltaan täyteisestä materiaalista sorvattuja ruuveja, varren paksuus enintään 6 mm, ja lukuun ottamatta rautatie- tai raitiotieradan rakennusosien kiinnittämiseen tarkoitettuja ruuveja ja pultteja) sekä aluslaatat, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ja ex 7318 22 00.
2. Samankaltainen tuote
(21)
Tarkasteltavana olevalla tuotteella, unionin tuotannonalan tuottamilla ja unionissa myymillä rauta- ja teräskiinnikkeillä sekä Malesian, jäljempänä ’vertailumaa’, kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä rauta- ja teräskiinnikkeillä havaittiin olevan samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset kuin Kiinassa tuotetuilla ja unioniin vietäväksi myydyillä rauta- ja teräskiinnikkeillä. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(22)
Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.
1. Alustavat huomautukset
(23)
Kuten 11-14 kappaleessa todettiin, otokseen valitut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet riittävästi yhteistyössä, kokonaisanalyysi, myös polkumyyntilaskelmat, pohjautuu käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
(24)
Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä arvioitiin käyttämällä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta esitettyä pyyntöä, johon liitettiin muita tietolähteitä, kuten vientiä ja tuontia koskevat kauppatilastot (Eurostat ja Kiinan vientitiedot) sekä muita julkisesti saatavilla olevia tietoja (kuten Kiinan kiinnitinteollisuuden järjestön ilmoitus).
(25)
Yhteistyön puuttuminen vaikutti normaaliarvon ja vientihinnan vertailuun, koska kiinalaisten tuottajien unioniin viemästä tuotevalikoimasta ei ollut tarkkoja tietoja.
2. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
2.1 Vertailumaan valinta ja normaaliarvon laskeminen
(26)
Vireillepanoilmoituksessa komissio kehotti kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ehdotuksestaan käyttää Intiaa markkinataloutta toteuttavana kolmantena maana, jotta Kiinan osalta voitaisiin vahvistaa normaaliarvo. Myös alkuperäisessä tutkimuksessa vertailumaana käytettiin Intiaa.
(27)
Intian lisäksi pyynnön esittäjä ehdotti Yhdysvaltoja mahdolliseksi vertailumaaksi. Muut asianomaiset osapuolet ilmaisivat varauksensa Intiaa koskevasta ehdotuksesta ja ehdottivat vaihtoehtoisiksi vertailumaiksi Malesiaa, Taiwania, Thaimaata ja Vietnamia.
(28)
Asianomaisten osapuolten esittämien ehdotusten lisäksi myös komissio pyrki löytämään asianmukaisen vertailumaan. Se esitti Japania mahdolliseksi vertailumaaksi, koska siellä tuotetaan suuri määrä samanlaisia kiinnittimiä kuin Kiinassa.
(29)
Yhteistyöpyyntöjä lähetettiin tiedossa oleville tuottajille Intiassa, Japanissa, Malesiassa (todelliset tuottajat, jotka eivät kierrä toimenpiteitä (8)), Taiwanissa, Thaimaassa ja Yhdysvalloissa. Vietnamilaisiin tuottajiin ei otettu yhteyttä, koska Vietnamia ei pidetä markkinatalousmaana. Vientiä harjoittavat tuottajat Intiassa ja Malesiassa olivat yhteistyöhaluisia, ja näihin kahteen maahan tehtiin tarkastuskäyntejä.
(30)
Havaittiin, että yksi yhteistyössä toiminut intialainen yritys ei ollut tuottaja vaan kauppayhtiö ja että toinen yhteistyössä toiminut intialainen yritys oli aloittanut toimintansa vasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Sen vuoksi Intian myynti- ja kustannustietoja ei voitu käyttää. Kahden malesialaisen yhteistyössä toimineen yrityksen havaittiin olevan vientiä harjoittavia tuottajia, joiden osalta oli saatavilla kattavat tiedot tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta. Sen vuoksi Malesia valittiin vertailumaaksi määritettäessä normaaliarvoa Kiinalle perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.
(31)
Ensin tarkasteltiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko Malesiassa yhteistyössä toimivien tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille edustavaa verrattuna Kiinan unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärään eli edustiko tällaisen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vähintään viittä prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnin kokonaismäärästä unioniin. Tältä pohjalta todettiin, että vertailumaan kotimarkkinamyynti oli edustavaa.
(32)
Selvitettiin myös, voidaanko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, kuinka suuri osuus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Yhden tuottajan kotimarkkinamyynnin havaittiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä mutta toisen ei.
(33)
Tämän vuoksi kyseisen ensimmäisen tuottajan normaaliarvo perustui todelliseen kotimarkkinahintaan, joka laskettiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla toteutuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettuna keskimääräisenä hintana. Toisen tuottajan normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(34)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaksi asianomaista osapuolta esitti huomautuksia vertailumaan valinnasta. Ne väittivät, että Japania ei olisi pitänyt pitää mahdollisena vertailumaana, koska siellä keskitytään korkealaatuisiin tuotteisiin ja kustannukset ovat korkeat. Toinen osapuolista totesi myös, että vertailumaaksi olisi pitänyt valita Taiwan tuottajien suuren lukumäärän, Kiinaan verrattavissa olevien hintojen ja Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan suuntautuvan mittavan viennin vuoksi.
(35)
Komissio huomauttaa, että vertailumaa valittiin kuuden mahdollisen maan tarkastelun jälkeen. Kaikkia näitä maita pyydettiin toimimaan yhteistyössä. Yhteistyöhaluisia olivat vain Malesia ja Intia; Taiwan ja Japani kieltäytyivät yhteistyöstä. Valinnassa päädyttiin Malesiaan 30 kappaleessa esitetyistä syistä.
2.2 Vientihinnan määrittäminen
(36)
Koska otokseen valitut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä eikä Kiinan hinnoista näin ollen saatu tarkkoja tietoja, vientihinta määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja tätä varten käytettiin tilastolähteitä (Eurostat).
2.3 Vertailu ja oikaisut
(37)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti vientihintaan tehtiin tarvittaessa asianmukaiset oikaisut. Voidakseen ilmaista vientihinnan noudettuna lähettäjältä -tasolla komissio oikaisi Eurostatin tietoihin perustuvaa cif-hintaa rahti-, vakuutus-, käsittely- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi.
2.4 Polkumyynti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
(38)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään. Eurostatin tietoihin perustuvat keskimääräiset tuontihinnat vertailumaan normaaliarvoon verrattuna eivät osoittaneet polkumyynnin esiintymistä.
(39)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinasta tuotiin unioniin kuitenkin rauta- ja teräskiinnikkeitä vain vähäinen määrä (9 000 tonnia, jonka arvo oli 23 miljoonaa euroa), pois lukien niiden vientiä harjoittavien tuottajien tuottamat rauta- ja teräskiinnikkeet, joiden ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska otokseen valitut kiinalaiset viejät eivät toimineet yhteistyössä, kiinalaisen viennin tuotevalikoimasta ei ollut saatavilla tietoja, minkä vuoksi vertailu vertailumaan normaaliarvoon voitiin tehdä vain aggregoidulta pohjalta.
(40)
Sen vuoksi päätelmää, jonka mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei esiintynyt polkumyyntiä, ei pidetä kovin merkityksellisenä vähäisten tuontimäärien ja tuotua tuotevalikoimaa koskevien tietojen puutteen vuoksi, kun otetaan huomioon tuotettujen ja myytyjen kiinnittimien laaja valikoima.
(41)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kolme asianomaista osapuolta huomautti, että toimenpiteet olisi kumottava, koska tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei havaittu polkumyyntiä. Ne katsoivat, että Kiinasta tulevasta pienestä vientimäärästä huolimatta havainto, jonka mukaan polkumyyntiä ei esiinny, on merkityksellinen.
(42)
Komissio huomauttaa, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaan päätelmät perustuvat polkumyynnin toistumisen todennäköisyyteen eivätkä siihen, esiintyikö polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
3. Näyttö polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä
(43)
Ottaen huomioon 38-40 kappaleessa esitetyt huomiot komissio analysoi vielä, olisiko polkumyynnin toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Seuraavat asia tutkittiin: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, Kiinasta muille markkinoille suuntautuvan viennin hinnat, kiertämiskäytännöt sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus.
3.1 Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa
(44)
Kiinan arvioidaan olevan rauta- ja teräskiinnittimien suurin valmistaja maailmassa. Kiinan kiinnitinteollisuuden järjestön CFIA:n (China Fastener Industry Association (9)) tietojen mukaan tuotantokapasiteetti oli arviolta 6,6 miljoonaa tonnia vuonna 2012. Kapasiteetin käyttöasteeksi arvioitiin 75 prosenttia, mikä jättää merkittävän käyttämättömän kapasiteetin, joka vastaa unionin koko kulutusta.
(45)
CFIA arvioi myös, että rauta- ja teräskiinnittimien tuotannosta 40-50 prosenttia (2,5 miljoonaa tonnia) meni vientiin vuonna 2012. On selvää, että vienti on tärkeä osa kiinalaisten rauta- ja teräskiinnikkeiden tuottajien toimintaa. Kiinan vienti oli yli 40 prosenttia suurempi kuin unionin kokonaiskulutus samalla jaksolla.
3.2 Kiinasta kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hinnat
(46)
Pyyntöön sisältyy alustava näyttö Kiinan vientihinnoista muille markkinoille, kuten Yhdysvaltoihin ja Tunisiaan. Näyttö perustuu unionin tuotannonalan saamiin hintatarjouksiin. Vientihintojen havaittiin olevan alle edellä vahvistetun normaaliarvon. Lisäksi Kiinasta Kroatiaan vuonna 2012 ja vuoden 2013 ensimmäisellä neljänneksellä - eli ennen Kroatian liittymistä EU:hun ja EU:n suojatoimenpiteiden käyttöönottoa - suuntautuneen viennin hintojen perusteella voidaan päätellä, että Kiinan vientihintojen taso, joka johti toimenpiteiden käyttöönottoon alkuperäisessä tutkimuksessa, on edelleen melko lailla sama ja näin ollen alle edellä vahvistetun normaaliarvon.
(47)
Kiinasta peräisin olevia kiinnittimiä koskevia polkumyyntitoimenpiteitä on voimassa useissa kolmansissa maissa (esim. Kanadassa (10), Kolumbiassa (11), Meksikossa (12), Etelä-Afrikassa (13) ja Yhdysvalloissa (14)). Toimenpiteet koskevat kiinnittimien eri alakategorioita, tarkasteltavana oleva tuote mukaan luettuna. Näitä polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä pidetään lisäosoituksena siitä, että kolmansien maiden markkinoille suuntautuu polkumyyntiä.
(48)
Nämä seikat huomioon ottaen komissio päättelee, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat myivät ja myyvät tällä hetkellä rauta- ja teräskiinnikkeitä 46 ja 47 kappaleessa mainittuihin kolmansiin maihin polkumyyntihinnoilla. Sen vuoksi komissio pitää todennäköisenä, että jos nyt voimassa olevat toimenpiteet kumotaan, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat myisivät tarkasteltavana olevaa tuotetta polkumyyntihinnoilla myös unionin markkinoille.
3.3 Kiertämiskäytännöt
(49)
Toimenpiteiden kiertämistä koskevassa tutkimuksessa (15) pääteltiin, että kiinalaisiin kiinnittimiin sovellettavia toimenpiteitä kierrettiin Malesian kautta. Sen vuoksi toimenpiteet oli laajennettava koskemaan Malesiaa, lukuun ottamatta yhdeksää malesialaista tuottajaa, joiden havaittiin olevan todellisia tuottajia, jotka eivät kiertäneet toimenpiteitä, ja ne vapautettiin toimenpiteistä. Kiertämiskäytännöt osoittavat, että polkumyyntiä harjoittavat viejät ovat innokkaita pääsemään unionin markkinoille polkumyyntihinnoilla maksamatta tulleja. Jos toimenpiteiden annetaan raueta, on näin ollen todennäköistä, että nämä viejät suuntaisivat polkumyyntituontia suoraan unionin markkinoille eikä niiden tarvitse turvautua toimenpiteiden kiertämiseen.
(50)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaksi asianomaista osapuolta huomautti, että alemmat tullit alentaisivat kiertämisen riskiä. Osapuolet väittivät, että 129 kappaleessa selitetyt erityistoimenpiteet, jotka edellyttävät, että kiinalaiset viejät, joilla on yksilöllinen tulli, esittävät laskut, ovat merkki siitä, että tullit ovat liian korkeat ja kannustavat kiertämiskäytäntöihin.
(51)
Komissio huomauttaa, että voimassa olevien tullien tasoa ei voida muuttaa perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun yhteydessä. Lisäksi kiinalaisia viejiä koskevilla erityistoimenpiteillä on tarkoitus puuttua kiinalaisten tuottajien parissa mahdolliseen kiertämisriskiin, joka johtuu eroista yksilöllisissä tulleissa. Kiertämiskäytäntöjen Malesian kautta on sitä vastoin havaittu osoittavan Kiinasta unioniin suuntautuvan polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä. Komissio katsoo, että nämä kaksi seikkaa eivät liity suoraan toisiinsa: kiinalaisiin tuottajiin sovellettava vaatimus laskujen esittämisestä ei muuta sitä seikkaa, että kiertämiskäytännöt muiden maiden kautta ovat osoitus polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
3.4 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(52)
Malesian kautta tapahtunut toimenpiteiden kiertäminen osoittaa, että unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat kiinalaisten tuottajien kannalta korkeampien hintojensa vuoksi. Polkumyynnin vastaiset toimenpiteet muilla vientimarkkinoilla lisäävät entisestään unionin markkinoiden houkuttelevuutta, jos toimenpiteet kumotaan. Näin ollen voidaan kohtuudella odottaa, että merkittävä osa tämänhetkisestä Kiinan viennistä suunnattaisiin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan. On syytä muistaa, että ennen alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoa Kiinan markkinaosuus unionin markkinoilla oli 26 prosenttia. Sen vuoksi on odotettavissa, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, Kiinan vienti, jonka markkinaosuus unionin markkinoilla on tällä hetkellä 0,5 prosenttia, kohoaa merkittävästi alittamalla unionin hinnat.
3.5 Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(53)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että kiinnittimien vienti Kiinasta useisiin kolmansiin maihin tapahtui polkumyyntihinnoilla ja että jotkin näistä maista sovelsivat polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä kiinalaisiin kiinnittimiin. Kiinalaisten viejien hinnoittelukäytäntö kolmansilla markkinoilla osoittaa, että polkumyynnin toistuminen unionin markkinoilla on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(54)
Kiertämiskäytäntöjen esiintymistä pidettiin lisäosoituksena polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä.
(55)
Unionin markkinoiden houkuttelevuus ja se, että muut markkinat ovat suljettuja polkumyyntitoimenpiteiden vuoksi, osoittavat, että Kiinasta tulevan viennin suuntaaminen unionin markkinoille on riski, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(56)
Tarkasteltavana olevan tuotteen käyttämätön tuotantokapasiteetti Kiinassa on lisäksi merkittävä verrattuna unionin kulutukseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Jos tämä kapasiteetti vietäisiin unioniin ja kilpailtaisiin hinnassa unionin tuottajien kanssa, on erittäin todennäköistä, että vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoilla, koska ylimääräinen tuotanto olisi saatava vientimarkkinoille, ja tämä toimii kannustimena polkumyynnille.
(57)
Edellä esitetyn perusteella on todennäköistä, että polkumyynti toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(58)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että samankaltaista tuotetta tuottavat unionissa useat tuottajat, mukaan luettuna monet pienet ja keskisuuret yritykset ja muutama suurempi yritys. Unionin tuottajat, joiden puolesta toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö esitettiin, toimivat tutkimuksessa yhteistyössä, yhtä yritystä lukuun ottamatta (ks. 15 kappale). Useat muut tuottajat, jotka joko tukivat tai vastustivat pyyntöä, toimittivat yleisiä tietoja tuotanto- ja myyntimääristään. Koska monet unionin tuottajat, enimmäkseen pienet yritykset, eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, ei ollut mahdollista määrittää täsmällisesti unionin tuotannon ja tuottajien kokonaismäärää yksilöllisten yritystietojen perusteella.
(59)
Tämän vuoksi unionin tuotannon määrä on arvioitu käyttämällä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitettyjä tietoja, jotka perustuvat teollisuustuotantoa koskeviin Eurostatin tietoihin. Edellä esitetyn perusteella unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla arvioitiin 1,2 miljoonaa tonnia.
(60)
Tarkastelupyynnön ja tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen perusteella voidaan arvioida, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta tuotti 378 unionin tuottajaa. Ne muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
(61)
Kuten edellä 15 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kahdeksan unionin tuottajaa/tuottajaryhmää, jotka toimittivat pyydetyt tiedot. Otokseen valittujen yritysten osuus unionin kokonaistuotannosta on arviolta 24 prosenttia, ja niiden tilanteen katsotaan edustavan unionin tuotannonalaa.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Alustavat huomautukset
(62)
Vahinkoanalyysia varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Makrotaloudelliset indikaattorit tarkastelujaksolla vahvistettiin, analysoitiin ja todennettiin unionin tuotannonalan toimittamien tietojen perusteella. Mikrotaloudelliset indikaattorit vahvistettiin otokseen valituilta unionin tuottajilta kerättyjen ja todennettujen tietojen perusteella.
(63)
Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, varastot, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä. Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, tuotantokustannukset, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti ja työvoimakustannukset.
2. Unionin kulutus
(64)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymien määrien, yhteistyöstä kieltäytyneitä tuottajia koskevan arvion sekä Eurostatin tuontitietojen perusteella Taric-kooditasolla.
(65)
Unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 3 prosenttia. Kasvu oli merkittävää vuonna 2011, mutta unionin kulutus oli edelleen erittäin kaukana alkuperäisen tutkimusajanjakson aikaisista tasoista, jolloin kulutus oli yli 2,2 miljoonaa tonnia.
Taulukko 1
Kulutus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kulutus (tonnia)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Indeksi (2010 = 100)
100
112
101
103
Lähde: Kyselyvastaukset, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö, Eurostat
3. Kiinasta tulevan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus
(66)
Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus analysoitiin Eurostatin ja perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella.
a) Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(67)
Tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin havaittiin kehittyneen tarkastelujaksolla määrältään ja markkinaosuuksiltaan seuraavasti:
Taulukko 2
Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuudet
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiina
Tuonnin määrä (tonnia)
11 108
9 628
6 839
8 214
Indeksi (2010 = 100)
100
87
62
74
Markkinaosuus (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Indeksi (2010 = 100)
100
77
61
72
Lähde: Eurostat
(68)
Tuontimäärä Kiinasta väheni merkittävästi alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla kirjattuihin määriin verrattuna (yli 98 prosenttia, jos verrataan alkuperäistä tutkimusajanjaksoa ja tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa). Myös Kiinan markkinaosuus pieneni alkuperäisen tutkimusajanjakson 26 prosentista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 0,5 prosenttiin. Tämän seurauksena Kiinan vienti lähes katosi unionin markkinoilta. Tässä ja seuraavassa taulukossa esitetyt tiedot eivät sisällä niiden kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientimääriä, joiden ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä alkuperäisessä tutkimuksessa. Niiden vientimäärä tarkastelujaksolla oli keskimäärin 30 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä Kiinasta unioniin.
b) Tuonnin hinta ja hinnan alittavuus
(69)
Seuraavassa taulukossa esitetään Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta. Tarkastelujaksolla keskimääräinen tuontihinta Kiinasta kohosi 28 prosenttia. On kuitenkin syytä uskoa, että tätä hintaa (joka on yli 250 prosenttia korkeampi kuin kiinalaisen viennin keskimääräinen hinta alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla) ei voida pitää merkityksellisenä indikaattorina, koska Kiinasta tuotiin vain erittäin vähäisiä määriä. Vaikuttaa siltä, että kun otetaan huomioon korkeat polkumyyntitullit, pienet tuontimäärät ja yhteistyössä toimineilta tuojilta kerätty näyttö, kiinalaisten tuottajien tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla viemät määrät koostuvat erittäin pienistä tilauksista ja/tai hyvin erityisistä tuotelajeista, minkä vuoksi hinnat ovat korkeammat.
Taulukko 3
Kiinasta tulevan tuonnin keskihinta
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiina
Keskihinta (euroa/tonni)
1 975
2 158
3 137
2 524
Indeksi (2010 = 100)
100
109
159
128
Lähde: Eurostat
(70)
Koska yksikään otokseen valittu kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa ja koska muilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta saatiin vain vähän tietoja, hinnan alittavuus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määritettiin vertaamalla unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja noudettuna lähettäjältä -tasolla Eurostatilta saatuun Kiinan viennin keskimääräiseen hintaan cif-tasolla asianmukaisesti oikaistuna tullien huomioon ottamiseksi.
(71)
Vertailun tulos osoitti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin unionin markkinoilla olevan 12 prosenttia ilmaistuna prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Edellä 69 kappaleessa esitetyistä syistä on kuitenkin katsottava, että tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta tulevan viennin rekisteröidyt hinnat tarkastelujaksolla ovat paljon korkeammat kuin mitä ne olisivat, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa. Tällä perusteella on syytä uskoa, että jos toimenpiteet kumotaan, tarkasteltavana olevan tuotteen vienti Kiinasta voi edelleen aiheuttaa unionin tuottajiin kohdistuvaa vakavaa hintapainetta.
4. Tuonti muista kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä
Taulukko 4
Tuonti muista kolmansista maista
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Taiwan
Tuonnin määrä (tonnia)
266 795
351 067
323 405
319 326
Indeksi (2010 = 100)
100
132
121
120
Hinta (euroa/tonni)
1 805
1 905
2 003
1 895
Indeksi (2010 = 100)
100
106
111
105
Markkinaosuus (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Indeksi (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Tuonnin määrä (tonnia)
41 981
59 270
57 704
74 764
Indeksi (2010 = 100)
100
141
137
178
Hinta (euroa/tonni)
1 349
1 496
1 528
1 365
Indeksi (2010 = 100)
100
111
113
101
Markkinaosuus (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Indeksi (2010 = 100)
100
126
136
174
Thaimaa
Tuonnin määrä (tonnia)
27 232
59 979
50 226
45 759
Indeksi (2010 = 100)
100
220
184
168
Hinta (euroa/tonni)
1 259
1 325
1 362
1 246
Indeksi (2010 = 100)
100
105
108
99
Markkinaosuus (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Indeksi (2010 = 100)
100
196
183
164
Muut kolmannet maat yhteensä (16)
Tuonnin määrä (tonnia)
228 589
202 362
165 618
165 659
Indeksi (2009 = 100)
100
89
72
72
Hinta (euroa/tonni)
2 816
3 232
3 729
3 751
Indeksi (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Markkinaosuus (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Indeksi (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Kolmannet maat yhteensä (16)
Tuonnin määrä (tonnia)
564 597
672 679
596 954
605 509
Indeksi (2009 = 100)
100
119
106
107
Hinta (euroa/tonni)
2 154
2 217
2 382
2 288
Indeksi (2009 = 100)
100
103
111
106
Markkinaosuus (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Indeksi (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Tuonnin määrä kolmansista maista unioniin osoitti lievää kasvusuuntausta tarkastelujaksolla, mikä noudatteli kulutuksen suuntausta. Kolmansista maista tuotujen rauta- ja teräskiinnikkeiden markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla ja oli noin kolmannes unionin kulutuksesta.
(73)
Kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat pysyttelivät yleisesti vakaalla tasolla tarkastelujaksolla ja olivat alle unionin tuotannonalan hintojen. Tästä huolimatta kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat ovat merkittävästi korkeammat kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alkuperäisessä tutkimuksessa. Edellä 69 kappaleessa esitetyistä syistä Kiinasta unioniin tuotujen rauta- ja teräskiinnikkeiden hintoja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei voida pitää edustavina, vaikkakin ne olivat korkeammat kuin kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat.
(74)
Jos kolmansia maita tarkastellaan yksittäin, on selvää, että Taiwan on tällä hetkellä merkittävin ulkomainen toimija unionin markkinoilla. Sen vientimäärä kasvoi 20 prosenttia tarkastelujaksolla, ja pelkästään sen osuus EU:n markkinoille tulevasta tuonnista on lähes puolet. Kun otetaan huomioon, että sen vientimäärä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla on 70 prosenttia suurempi kuin alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla (siitä huolimatta, että kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla on pienempi), on selvää, että merkittävä osa Kiinasta tulevasta tuonnista on korvautunut taiwanilaisilla tuotteilla. On kuitenkin huomattava, että Taiwanista tulevan tuonnin määrä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli vain puolet Kiinan vientimäärästä alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla ja että Taiwanin keskimääräiset hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat lähes kaksinkertaiset (+ 97,8 %) verrattuna kiinalaisen viennin keskimääräisiin hintoihin alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla. On myös syytä huomata, että kiinalaiset viejät ovat myyneet jatkuvasti yhtä alhaisilla hinnoilla sellaisille markkinoille Euroopassa, joilla ei sovelleta polkumyyntitoimenpiteitä, kuten Kroatiassa ennen sen liittymistä EU:hun.
(75)
Lisäksi Vietnam ja Thaimaa ovat hyötyneet kiinalaisen viennin häviämisestä, koska niiden vienti on kasvanut merkittävästi (70-80 prosenttia), joskin ne aloittivat huomattavasti pienemmistä määristä.
(76)
Huomioon on otettava myös se, että tuontituotteiden valikoima keskittyy enemmän vakiotuotteisiin kuin unionin tuotannonalan tuottamiin tuotteisiin.
(77)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen neljä asianomaista osapuolta väitti, että komission päätelmien, joiden mukaan kiinalainen tuonti unionin markkinoilla korvaantuu osittain Taiwanista, Thaimaasta ja Vietnamista tulevalla tuonnilla, perusteella pitäisi päätellä, että tuotteet, joita todennäköisesti tuodaan Kiinasta, ovat vakiotuotteita eivätkä näin ollen ole suorassa kilpailussa unionin tuotannonalan tuottamien edistyksellisempien tuotteiden kanssa.
(78)
Vastauksena tähän väitteeseen voidaan huomauttaa, että vaikka kolmansista maista tuleva tuonti vaikuttikin täyttävän markkinaosuuden, joka jäi kiinalaisilta viejiltä, se ei tarkoita sitä, että tuleva tuonti Kiinasta ei todennäköisesti aiheuttaisi vahinkoa. Unionin tuotannonala koostuu ensinnäkin tuottajista, jotka tuottavat sekä vakio- että erikoiskiinnittimiä (ks. tarkemmin 115 kappale). Toiseksi on merkkejä siitä, että tuleva vienti Kiinasta koostuisi myös erikoistuneemmista ja laadukkaammista tuotteista. Kehittämissuunnitelmista saatavilla olevien tietojen, esimerkiksi Kiinan kiinnitinteollisuuden järjestön, jäljempänä ’CFIA’, puheenjohtajan puheen (17), perusteella vaikuttaa selvästi siltä, että Kiinan kiinnitinsektori aikoo ryhtyä kehittämään monimuotoisempia, monimutkaisempia ja laadukkaampia tuotteita. Edellä mainittu väite on näin ollen hylättävä.
5. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(79)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(80)
Vahinkoanalyysia varten arvioitiin unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta tuotannon, tuotantokapasiteetin, kapasiteetin käyttöasteen, myyntimäärän, markkinaosuuden sekä kasvun, työllisyyden, tuottavuuden, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden ja aiemmasta polkumyynnistä toipumisen, keskimääräisten yksikköhintojen, yksikkökustannusten, kannattavuuden, kassavirran, investointien, investointien tuoton ja pääoman saannin, varastojen ja työvoimakustannusten kaltaisten indikaattoreiden pohjalta.
a) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(81)
Unionin tuotannonalan tuotanto pysyi tarkastelujakson aikana yleisesti ottaen vakaana. On muistettava, että tarkasteltavana olevan tuotteen kysyntä riippuu enimmäkseen auto- ja rakennusteollisuudesta ja muista kulutustavaroiden sektoreista. Lukuun ottamatta vuonna 2011 tapahtunutta pientä kasvua, unionin tuotannonalan tuotanto pysytteli vakaana tarkastelujaksolla ja noudatteli hitaasti kasvavaa kysyntää Euroopan taloudessa.
Taulukko 5
Unionin tuotannonalan kokonaistuotanto
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Indeksi (2010 = 100)
100
114
100
99
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö
(82)
Tuotantokapasiteetti pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla, vaikka se kasvoikin hieman vuonna 2011 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vuosina 2010-2013 tuotannon tavoin myös kapasiteetin käyttöaste pysyi vakaana, ja sen suhteellinen huippu oli vuonna 2011.
Taulukko 6
Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Indeksi (2010 = 100)
100
101
99
101
Kapasiteetin käyttöaste (%)
48
54
48
47
Indeksi (2010 = 100)
100
114
101
98
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö
b) Myynnin määrä, markkinaosuus ja kasvu
Taulukko 7
Unionin tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Indeksi (2010 = 100)
100
113
102
103
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö
(83)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille seuraili kulutuksen ja tuotannon suuntausta vuosina 2010-2013 niin, että tarkastelujaksolla esiintyi hienoista kasvua, lukuun ottamatta merkittävä kasvua vuoden 2010 ja 2011 välillä.
Taulukko 8
Unionin tuotannonalan markkinaosuus ja kasvu
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan markkinaosuus (%)
67
66
66
66
Indeksi (2010 = 100)
100
97
98
98
Lähde: Kyselyvastaukset ja Eurostat
(84)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus (jossa on otettu huomioon myös myynti etuyhteydessä oleville osapuolille) oli vakaa tarkastelujaksolla ja edusti noin kahta kolmasosaa markkinoista. Tällainen tulos on samassa linjassa unionin kulutuksen laskun kanssa, kun otetaan vertailukohdaksi toisaalta alkuperäinen tutkimusajanjakso ja toisaalta kiinalaisen tuonnin korvautuminen muista lähteistä tulevalla tuonnilla.
c) Työllisyys ja tuottavuus
(85)
Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä unionin tuotannonalan työllisyys pysytteli yleisesti vakaana tarkastelujaksolla. Vuonna 2011 havaittu vähäinen kasvu vastaa vuoden aikana kirjattua suurempaa tuotosta. Kun otetaan huomioon, että myös tuottavuus oli korkeampi vuonna 2011, unionin tuotannonala vastasi suurempaan kysyntään osittain uusilla rekrytoinneilla ja osittain lisäämällä olemassa olevien työntekijöiden tuotosta (ylityöt). Kun määrät laskivat taas seuraavina vuosina, molemmat vaikutukset hävisivät ja tilanne palasi vuoden 2010 tasolle.
Taulukko 9
Työllisyys ja tuottavuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
20 036
20 854
20 238
19 950
Indeksi (2010 = 100)
100
104
101
100
Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)
60
66
60
60
Indeksi (2010 = 100)
100
110
99
100
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö
d) Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(86)
Kiinalaisten otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöstä kieltäytymisen vuoksi (ks. 36 kappale) Kiinaa koskevia polkumyyntimarginaaleja ei voitu laskea riittävän tarkasti, minkä vuoksi päätelmää, jonka mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei esiintynyt polkumyyntiä, ei voida pitää kovin merkityksellisenä. Vahinkoindikaattoreiden analyysi antoi näyttöä siitä, että tuotannonala olisi toipumassa aiemmista polkumyyntikäytännöistä. Toipumista hidasti kuitenkin pysähtynyt kysyntä suurimmilla jatkojalostussektoreilla. Lisäksi on huomattava, että tarkastelujaksolla havaitut suhteellisen vakaat olosuhteet kehittyivät nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden suojassa. Jos toimenpiteet kumotaan, Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin vaikutuksen unionin tuotannonalaan odotetaan olevan huomattava.
e) Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla ja yksikkökohtaiset tuotantokustannukset
(87)
Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa nousivat 8 prosenttia vuosina 2010-2013, ja niiden suhteellinen huippu oli vuonna 2012. Keskimääräinen myyntihinta kattaa yleensä tuotantokustannukset ja tarjoaa pienen voiton unionin tuotannonalalle.
Taulukko 10
Myyntihinnat ja kustannukset
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräinen yksikkökohtainen myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa (euroa/tonni)
2 748
2 953
3 049
2 974
Indeksi (2010 = 100)
100
107
111
108
Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)
2 528
2 811
2 937
2 765
Indeksi (2010 = 100)
100
111
116
109
Lähde: Kyselyvastaukset
f) Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
(88)
Unionin tuottajien kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 11
Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)
1,5
1,1
2,0
3,6
Kassavirta (euroa)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investoinnit (euroa)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Indeksi (2010 = 100)
100
121
79
81
Investointien tuotto (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Lähde: Kyselyvastaukset
(89)
Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa etuyhteydettömille asiakkaille saatu voitto ennen veroja prosentteina asiaan liittyvästä liikevaihdosta. Voittomarginaali pysytteli alhaisena koko tarkastelujakson ajan ja oli joillakin unionin tuottajilla myös negatiivinen; erityisesti on syytä huomata, että voittomarginaali ei minään tarkastelujakson vuotena päässyt alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana havaitulle tasolle (4,4 %). Myynnin ja tuotannon vakaasta suuntauksesta ja unionin tuotannonalan merkittävästä markkinaosuudesta huolimatta voittomarginaalit ovat silti melko alhaiset tälle tuotannonalalle. Erityisesti on syytä huomata, että voittomarginaali oli erittäin alhainen vuonna 2011 huolimatta siitä, että unionin tuotannonalan myyntimäärät olivat suurimmillaan tarkastelujaksolla. Tämä aiheuttaa huolta unionin tuotannonalan voittomarginaalien tulevasta kehityksestä, jos taloudellinen tilanne polkee edelleen paikallaan. On myös huomattava, että voittomarginaali pysyi tarkastelujaksolla koko ajan alle alkuperäisessä tutkimuksessa esitetyn tavoitevoiton (5 %).
(90)
Kassavirta, jolla tarkoitetaan tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, oli positiivinen koko tarkastelujakson ajan. Tämä indikaattori kuitenkin koheni vasta vuonna 2012 ja lasku oli merkittävää (17 %) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä aiheuttaa huolta unionin tuotannonalan kyvystä rahoittaa omaa toimintaansa tarvittavissa määrin.
(91)
Investointien taso pysyi verrattain korkeana ja vakaana tarkastelujakson aikana ja saavutti huippunsa vuonna 2011. Investointien tuotto - ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta - noudatteli samaa suuntausta kuin voittomarginaali. Näin ollen tämäkin indikaattori saavutti huippunsa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä voidaan tulkita kaksijakoisesti, koska toisaalta se osoittaa korkeinta voittomarginaalia tarkastelujaksolla havaituista mutta toisaalta myös vähäisiä investointeja, mikä on merkki siitä, että tuotannonalan talousnäkymät sektorilla ovat edelleen epävarmat.
(92)
Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että vaikka yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien rahoitustulos pysyi vakaana tarkastelujaksolla, se ei edelleenkään - investointeja lukuun ottamatta - päässyt samalle tasolle kuin alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana.
g) Varastot
(93)
Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien loppuvarastojen taso seuraili tiiviisti jo tuotannossa ja myynnissä havaittua suuntausta eli ne olivat melko vakaita ja vuonna 2011 oli suhteellinen huippu. Kun lisäksi otetaan huomioon, että samankaltaisen tuotteen tuotanto unionissa tapahtuu pääasiallisesti tilauksesta, varastojen taso ei ole kovinkaan merkityksellinen indikaattori.
Taulukko 12
Loppuvarastot
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
283 330
321 795
315 784
292 740
Indeksi (2010 = 100)
100
114
111
103
Lähde: Kyselyvastaukset
h) Työvoimakustannukset
(94)
Työntekijöiden keskimääräinen palkka kohosi 4 prosenttia tarkastelujakson kunakin vuotena. Kasvua voidaan selittää kuitenkin inflaation perusteella tehdyllä oikaisulla ja vähemmässä määrin ylitöillä (mitä osoittaa tuottavuuden kasvu työntekijää kohti vuonna 2011).
Taulukko 13
Työvoimakustannukset
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)
41 604
43 300
45 006
46 742
Indeksi (2010 = 100)
100
104
108
112
Lähde: Kyselyvastaukset
6. Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(95)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta tuodut tuotteet lähes hävisivät unionin markkinoilta vuonna 2009 tapahtuneen alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Tämän ansiosta unionin tuotannonala pystyi saavuttamaan hyvän ja vakaan tuotantotason, myyntimäärän ja markkinaosuuden. Toisaalta kannattavuus on edelleen alle alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana saavutettujen tasojen ja alle sektorin tavoitevoiton.
(96)
Sen vuoksi katsotaan, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun kuitenkin otetaan huomioon kulutuksen hidas kasvu ja se, että voittomarginaalit ovat alle tason, jota vaaditaan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden kannalta, unionin tuotannonalan tilannetta voidaan edelleen pitää haavoittuvana.
(97)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kolme asianomaista osapuolta väitti, että toimenpiteet olisi päätettävä, koska komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Komissio tosiaan vahvisti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei aiheutunut merkittävää vahinkoa. Toimenpiteiden jatkamista koskeva päätös ei kuitenkaan perustu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon vaan vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskeviin päätelmiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tästä syystä väite oli hylättävä.
F. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomautukset
(98)
Jotta voitiin arvioida vahingon toistumisen todennäköisyys siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta, kiinalaisen viennin mahdollisia vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan analysoitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(99)
Analyysissä keskityttiin kulutuksen kehityssuuntaukseen unionin markkinoilla, käyttämättömään kapasiteettiin, kauppavirtoihin ja unionin markkinoiden houkuttelevuuteen sekä Kiinan hinnoittelukäytäntöön. Koska kiinalaiset viejät eivät toimineet yhteistyössä, analyysi perustuu käytettävissä oleviin tietoihin eli tilastoihin (Eurostatin ja Kiinan kauppatilastot) sekä tuotannonalan asiakirjoihin (kuten 78 kappaleessa tarkoitettuun CFIA:n puheenjohtajan puheeseen), jotka toimitettiin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä.
2. Kulutus unionissa
(100)
Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionissa oli yleisesti vakaata tarkastelujaksolla, kuten 64 ja 65 kappaleessa todettiin. Samalla kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli edelleen lähes 20 prosenttia alempi verrattuna kriisiä edeltävään tasoon alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla. Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutuksen vähenemisen taustalla on tuotannon väheneminen unionin auto- ja rakennussektorilla samoin kuin muilla kulutushyödykesektoreilla, joilla käytetään tarkasteltavana olevaa tuotetta merkittävässä määrin (esim. elektroniikka ja kodinkoneet, huonekalut). Tämän vuoksi katsotaan, että Kiinasta jälleen erittäin alhaisilla hinnoilla tulevalla tuonnilla siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta, olisi äkillinen ja dramaattinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen. On odotettavissa, että tämä tuonti alittaisi unionin hinnat ja joka tapauksessa kohdistaisi niihin alentamispainetta sekä vääristäisi kilpailua markkinoilla. Tämän seurauksena on todennäköistä, että unionin tuotannonalalle aiheutuva vahinko toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
3. Käyttämätön kapasiteetti, kauppavirrat ja unionin markkinoiden houkuttelevuus sekä Kiinan hinnoittelukäytäntö
(101)
Kiinan rauta- ja teräskiinnikkeiden tuotantokapasiteetti vuonna 2012 oli 6,6 miljoonaa tonnia, kuten 44 kappaleessa todettiin. On huomattava, että Kiinan kiinniketeollisuus piti vuotta 2012 vaikeana vuotena useiden taloudellisten tekijöiden kielteisen vaikutuksen vuoksi (inflaatio, Kiinan talouden taantuma ja euroalueen kriisi), ja se oli vuoden 2000 jälkeen ensimmäinen vuosi, jona Kiinan tuotantokapasiteetti laski (vuoden 2011 tasolta 6,8 miljoonasta tonnista).
(102)
Tulevaisuudennäkymistä huolimatta (stagnaatio tai kasvu) on edelleen huomattava, että Kiinan nykyisestäkin tuotantokapasiteetista (6,6-6,8 miljoonaa tonnia) vain 75 prosenttia hyödynnettiin vuosina 2010-2012. Tämä jättää Kiinaan 1,6-1,7 miljoonan tonnin käyttämättömän kapasiteetin, joka jo nyt on erittäin suuri ja täsmälleen samaa kokoluokkaa kuin unionin markkinoiden kokonaiskulutus samoina vuosina.
(103)
Rauta- ja teräskiinnikkeiden vienti Kiinasta maailmanlaajuisesti pysyi tarkastelujakson aikana melko vakaana eli noin 2,2-2,6 miljoonan tonnin tasolla, joka vastaa 40-50:tä prosenttia Kiinan myynnistä. On näin ollen selvää, että vienti on merkittävä osa kiinalaisten rauta- ja teräskiinnikkeiden tuottajien toimintaa. CFIA:n sektoria varten ilmoittamien kehittämissuunnitelmien mukaan kysynnän odotettu kasvu kotimarkkinoilla todennäköisesti vähentää viennin osuuden 30-40 prosenttiin tuotannosta. Tätä vähenemistä olisi kuitenkin tarkasteltava ottaen huomioon tuotantokapasiteetin kasvu kokonaisuudessaan (ks. 101 kappale) sekä se, että käyttämätön kapasiteetti on joka tapauksessa yhtä suuri kuin unionin koko kulutus. CFIA:n ennusteessa ei myöskään anneta mitään aikataulua Kiinan vientiosuuden vähenemiselle eikä konkreettisia osoituksia siitä, että tämä muutos olisi jo alkanut. Tämän vuoksi CFIA:n esittämää kehittämissuunnitelmaa on pidettävä liian epämääräisenä, etenkin jos vaihtoehtona on toimenpiteiden voimassaolon päättyminen, jolla olisi välitön vaikutus. Sen vuoksi tämän suunnitelman olemassaolo ei voi tässä vaiheessa vaikuttaa päätelmiin, jotka koskevat vahingon todennäköistä toistumista, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(104)
Kiinasta tulevan tuonnin osuus unionin markkinoilla on tällä hetkellä erittäin vähäinen, ja määrällisesti sen markkinaosuus on alle 0,5 prosenttia. Unionin markkinat ovat kuitenkin edelleen houkuttelevat kiinalaisten tuottajien kannalta korkeampien hintojensa vuoksi. Tämän todisteena ovat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien pyrkimykset kiertää EU:n polkumyyntitoimenpiteitä. Tämän käyttäytymisen seurauksena Kiinaa koskevat toimenpiteet laajennettiin koskemaan Malesian kautta tapahtuvaa vientiä (ks. 3 kappale).
(105)
Vientiin suuntautuneella Kiinan tuotannonalalla on lisäksi yhä enemmän vaikeuksia löytää kanavia tavanomaisille vientimarkkinoilleen, koska yhä useammat niistä ovat hiljattain ottaneet käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevien erityyppisten rauta- ja teräskiinnikkeiden tuonnissa (ks. 47 kappale).
(106)
Näin ollen voidaan kohtuudella odottaa, että jos toimenpiteet kumotaan, unionin markkinoiden koon ja hintatasojen houkuttelevuuden vuoksi merkittävä osa tämänhetkisestä Kiinan viennistä suunnattaisiin unionin markkinoille. On syytä muistaa, että ennen alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoa Kiinan markkinaosuus unionin markkinoilla oli 26 prosenttia.
(107)
Kiinan vientihintojen osalta on muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin erittäin korkeat polkumyynti- ja vahinkomarginaalit, jotka laskettiin kiinalaisten viejien vientihintojen perusteella. Kiinasta Kroatiaan vuonna 2012 ja vuoden 2013 ensimmäisellä neljänneksellä - eli ennen Kroatian liittymistä EU:hun ja EU:n suojatoimenpiteiden käyttöönottoa - suuntautuneen viennin hintojen perusteella voidaan päätellä, että Kiinan vientihintojen taso, joka johti toimenpiteiden käyttöönottoon alkuperäisessä tutkimuksessa, on edelleen melko lailla sama. Lisäksi muiden kolmansien maiden kiinalaisten rauta- ja teräskiinnikkeiden vientiä kohtaan toteuttamat kaupan suojatoimet vahvistavat, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien epäreilu hinnoittelukäyttäytyminen jatkuu eikä rajoitu pelkästään unionin markkinoihin.
4. Päätelmät
(108)
Tutkimuksen havainnoissa on tullut esiin useita huolta aiheuttavia seikkoja, kuten Kiinan mittava käyttämätön kapasiteetti, polkumyynti- ja alihinnoittelukäytäntöjen jatkuminen maailmanlaajuisesti, suunniteltu tuotantokapasiteetin, tuotevalikoiman ja tuotteiden monimuotoisuuden kehittäminen Kiinassa sekä kasvavat kaupan esteet muilla suurilla kolmansien maiden markkinoilla. Toisaalta unionin kulutus on ollut pysähdyksissä viiden viime vuoden aikana monien jatkojalostussektoreiden vähäisen kysynnän vuoksi. Tämä on johtanut unionin tuotannonalan haavoittuvaan tilanteeseen, jolle on ominaista tietty käyttämätön kapasiteetti, alhaiset voitot ja liiketoiminnan epävarmuus (joka tulee esiin etenkin investointien vähenemisessä). Tässä tilanteessa katsotaan, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi mitä todennäköisimmin Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin nopeaan paluuseen, mikä heikentäisi unionin tuotannonalan asemaa sen keskeisillä markkinoilla ja aiheuttaisi jälleen unionin tuotannonalalle vahinkoa.
(109)
Osapuolet väittivät, että unionin tuotannonala on kaksinkertaistanut voittonsa ja kassavirtansa vuoteen 2010 verrattuna ja että sen vuoksi sen voittoa ei voida pitää alhaisena. Lisäksi todettiin, että unionin tuotannonala ei tarvitse lisäinvestointeja, koska se teki aiemmin merkittäviä investointeja.
(110)
Vaikka unionin tuotannonala kaksinkertaistikin voittonsa, voitto oli kuitenkin alempi kuin voitto alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla (4,4 %) ja 5 prosentin tavoitevoitto. Sama pätee kassavirtaan, joka oli 14 prosenttia alempi kuin alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan elinkelpoisuus riippuu jatkuvista investoinneista ajantasaisiin laitteisiin ja laajempaan tuotevalikoimaan. Tämän vuoksi väitteet hylätään.
(111)
Jos toimenpiteet kumottaisiin nykyisessä markkinatilanteessa, on todennäköistä, että unionin tuotannonalan tuloksen tilapäinen kohentuminen heikkenisi jälleen nopeasti. Kuten edellä on esitetty, olosuhteet olisivat erittäin suosiolliset sille, että Kiinasta unionin markkinoille polkumyynnillä tuleva tuonti kasvaisi merkittävässä määrin. Tämä todennäköisesti heikentäisi unionin markkinoilla tarkastelujaksolla saavutettua myönteistä kehitystä. Todennäköisesti polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti aiheuttaisi painetta laskea unionin tuotannonalan myyntihintoja ja pienentäisi sen markkinaosuutta, mikä puolestaan vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen sen ollessa edelleen haavoittuva. On muistettava, että alkuperäisen tutkimusajanjakson tarkastelujaksolla (1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän syyskuuta 2007 välinen aika) eli ennen polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa unionin tuotannonalan oli rajoitettava tuotantonsa tiettyihin tarkasteltavana olevan tuotteen segmentteihin Kiinasta tulevan massiivisen tuonnin vuoksi (18). Tällä oli merkittävä kielteinen vaikutus kapasiteetin käyttöasteeseen ja kannattavuuteen.
(112)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että komissio ei onnistunut vahvistamaan vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevassa analyysissään kiinalaisen viennin määrällistä vaikutusta ja sen yhteyttä toimenpiteisiin. Asianomainen osapuoli väitti seuraavaa:
i)
tuonti muista lähteistä korvasi tuonnin Kiinasta; tämä tuonti myytiin unionin tuotannonalan hintoja alemmilla hinnoilla eikä unionin tuotannonalalle missään tapauksessa aiheutunut merkittävää vahinkoa,
ii)
toimenpiteiden tason alentaminen WTO:n suositusten täytäntöönpanon jälkeen ei johtanut Kiinasta unionin markkinoille tulevan tuonnin määrän kasvamiseen,
iii)
Kiinasta peräisin olevien muuntyyppisten kiinnittimien, joihin ei sovellettu polkumyyntitoimenpiteitä, tuontimäärä laski voimakkaasti vuodesta 2009, jolloin alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön,
iv)
kun otetaan huomioon kasvava kysyntä Kiinan kotimarkkinoilla, Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin kasvun todennäköisyys jatkossa on vähäinen, ja
v)
kiinnittimien markkinat jatkavat kasvuaan Kiinassa ja muilla Aasian markkinoilla, ja tämä vähentää EU:hun suuntautuvan viennin merkittävän kasvun todennäköisyyttä.
(113)
Vastauksena näihin väitteisiin voidaan todeta seuraavaa:
i)
Kiinasta tulevan tuonnin todennäköisiä vahingollisia vaikutuksia ei voida verrata kolmansista maista kuten Taiwanista, Vietnamista ja Thaimaasta tulevan tuonnin vaikutuksiin. Saatavilla olevan näytön mukaan (ks. 74 kappale) kiinalaiset viejät myivät edelleen Kroatian markkinoille (ennen maan liittymistä EU:hun) samanlaisilla keskimääräisillä hinnoilla kuin alkuperäisen tutkimuksen hinnat; nämä hinnat olivat huomattavasti alemmat kuin edellä mainituista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuten 115 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonala myy merkittäviä määriä sekä vakio- että erikoistuotteita, minkä vuoksi on todennäköistä, että Kiinan vienti (joka koostuu sekä vakio- että erikoistuotteista) voi aiheuttaa vahinkoa, jos voimassa olevat tullit päätetään;
ii)
kun otetaan huomioon voimassa olevien tullien tason vähäinen alennus WTO:n suositusten täytäntöönpanon vuoksi (eli aiemmasta 85 %:sta 74,1 %:iin), Kiinasta peräisin olevan tuonnin merkittävää lisäystä ei ollut odotettavissa;
iii)
toimenpiteiden ulkopuolella olevien kiinnittimien tuontimäärän väitetty väheneminen ei saa tukea käytettävissä olevista tilastotiedoista. Vuosina 2009-2013 kuukausittainen määrä oli vakaasti 20-30 tonnia, kun taas toimenpiteiden kohteena olevien kiinnittimien tuontimäärä putosi välittömästi helmikuussa 2009 yli 60 tuhannesta tonnista kuukaudessa lähes olemattomalle tasolle;
iv)
odotettu Kiinan kotimarkkinamyynnin ja vientimyynnin osuuksien muutos, joka heijastaa Kiinan kotimaisen kysynnän kasvua, kumoutuu Kiinan kokonaistuotantokapasiteetin ja -myyntimäärän kasvun vaikutuksesta, kuten 101 kappaleessa selitetään; ja
v)
väite, jonka mukaan kiinnittimien kysyntä Aasian markkinoilla on kasvussa, perustuu vanhentuneeseen lähteeseen, jossa ennustetaan kiinnittimien maailmanmarkkinakysynnän olevan 83 miljardia Yhdysvaltojen dollaria vuonna 2016. Joulukuussa 2014 Fastener Industry News Inc.:ssä julkaistussa uudessa markkinatutkimuksessa (19) annetaan maailmanmarkkinakysynnäksi 81 miljardia Yhdysvaltojen dollaria vuonna 2018 eli kasvun odotetaan olevan pienempää pidemmällä aikavälillä. Lisäksi kysynnän kasvuun Aasian ja Tyynenmeren alueella liittyy tuotantokapasiteetin kasvu useissa muissakin maissa kuin Kiinassa (esim. Indonesiassa, Malesiassa, Thaimaassa ja Vietnamissa). Kiinnittimien tuotantokapasiteetin lisääminen on lisäksi suhteellisen vaivatonta (ajan, pääoman ja osaamisen suhteen), minkä vuoksi tarjonta voi reagoida suhteellisen nopeasti kasvavaan kysyntään.
Sen vuoksi edellä esitetyt väitteet on hylättävä.
(114)
Sama asianomainen osapuoli väitti, että komissio ei ottanut huomioon vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevassa analyysissään sitä tosiseikkaa, että Kiinasta tuotavat heikompilaatuiset tuotteet eivät voi aiheuttaa hintapainetta korkealaatuisiin tuotteisiin, joita tuottavat pääasiassa unionin tuottajat.
(115)
Vastauksena tähän väitteeseen muistutetaan, että unionin tuotanto kattaa kiinnittimien koko valikoiman, ja jotkin yritykset keskittyvät tiettyihin tuotelajeihin (vakio- tai erikoiskiinnittimiin) kun taas toiset tarjoavat koko tuotevalikoiman. Otokseen valittujen yritysten myynnistä merkittävän osan muodostavat vakiokiinnittimet, ja kolmen yrityksen myynnistä pääosan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muodostivat vakiotuotteet. Sen vuoksi väite, jonka mukaan eurooppalainen tuotannonala tuottaisi vain erikoiskiinnittimiä tai korkealaatuisia kiinnittimiä eikä näin ollen kärsisi Kiinasta tulevasta vahinkoa aiheuttavasta tuonnista, on selvästi virheellinen ja ristiriidassa tutkimuksen aikana kerätyn ja todennetun näytön kanssa. Lisäksi on tiedossa, että Kiinan kiinnitinsektori suunnittelee parempilaatuisten tuotteiden kehittämistä (ks. 78 kappale). Sen vuoksi on erittäin todennäköistä, että Kiinan tulevan viennin tuotevalikoima koostuu yhtäläisesti koko tuotevalikoimasta (heikompilaatuisista korkealaatuisiin tuotteisiin) ja että hintapaine kohdistuu koko unionin tuotannonalaan ja vaikuttaa sen tuotantokapasiteetin käyttöasteeseen. Tästä syystä väite oli hylättävä.
(116)
Kaksi muuta asianomaista osapuolta toi esiin, että analyysissään komissio otaksui virheellisesti, että Kiinan hinnat tulevat olemaan yhtä alhaiset kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Kyseisten osapuolten mukaan näin ei kuitenkaan ole, koska Kiinan hinnat ovat kohonneet merkittävästi, pääasiassa raaka-aineiden ja työvoiman kustannusten kohoamisen sekä ympäristönsuojelunormien kehittämisen vuoksi. Tämän vuoksi mahdollinen hinnan alittavuus olisi vähäisempi eikä oikeuta toimenpiteiden voimassaolon jatkamista näin korkeina.
(117)
Ottamatta huomioon sitä tosiseikkaa, että toimenpiteiden tasoa ei voida muuttaa voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä ja että Kiinan kotimarkkinahintoja ja kustannuksia ei pidetty luotettavina alkuperäisessä tutkimuksessa, koska kiinalaisille tuottajille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, olisi otettava huomioon jäljempänä esitettävät seikat. Koska kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio ei pystynyt todentamaan niiden kustannuksia eikä Kiinassa väitetysti tapahtuneita muutoksia. Kyseiset asianomaiset osapuolet eivät toimittaneet mitään näyttöä tai todennettuja tosiseikkoja väitteensä tueksi. Lisäksi on otettava huomioon Kroatiassa ennen sen unioniin liittymistä havaitut hinnat, jotka osoittavat selvästi, että kiinalaiset viejät ovat edelleen veloittaneet hintoja, jotka ovat varsin samalla tasolla kuin alkuperäisessä tutkimuksessa (ks. 74 kappale). Tämän vuoksi väite oli hylättävä.
G. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(118)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista, kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista, tehtyyn arviointiin. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(119)
Koska kyseessä on voimassa olevia toimenpiteitä koskeva tarkastelu, siinä voitiin arvioida voimassa olevien toimenpiteiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia eri osapuoliin.
2. Unionin tuotannonalan etu
(120)
Edellä 108 kappaleessa todettiin, että unionin tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikentyisi voimakkaasti, jos polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä. Sen vuoksi toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttäisi unionin tuotannonalaa, koska tällöin unionin tuottajien myyntimäärät, markkinaosuus, kannattavuus ja niiden myönteinen yleinen taloudellinen tilanne todennäköisesti pysyisivät ennallaan. Sen sijaan toimenpiteiden voimassaolon päättyminen uhkaisi vakavasti unionin tuotannonalan elinkelpoisuutta, koska on syytä olettaa, että Kiinasta tuleva tuonti kohdennettaisiin unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja laajamittaisena, mikä johtaisi vahingon toistumiseen.
3. Tuojien etu
(121)
Kaikille tiedossa oleville tuojille ilmoitettiin tarkastelun vireillepanosta. Tutkimuksessa toimi yhteistyössä kuitenkin vain kaksi tuojaa, jotka vastasivat komission kyselylomakkeisiin. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuojat voivat helposti ostaa eri lähteistä, joita markkinoilla on tällä hetkellä tarjolla, muun muassa unionin tuotannonalalta ja merkittäviltä muuhun kuin polkumyyntihintaan myyviltä kolmansien maiden viejiltä. Kumpikaan yhteistyössä toimineesta kahdesta tuojasta ei vastustanut nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden laajentamista, vaikkakin ne kyseenalaistivat toimenpiteiden korkean tason. Tältä osin on syytä huomata, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan perusteella tehtävässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa ei voida muuttaa toimenpiteiden tasoa. Ottaen huomioon edellä esitetty sekä se, että tuojat eivät yleisesti osoittaneet kiinnostusta, pääteltiin, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin niiden etua.
(122)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaksi asianomaista osapuolta, tarkemmin sanottuna kaksi unionin kiinnittimien jakelijoiden järjestöä, väitti, että näin korkean tasoisten voimassa olevien tullien käyttöönotto ei palauta tasapuolisia kilpailuedellytyksiä unionin markkinoille vaan vain estää kiinalaista tuontia tulemasta unionin markkinoille. Nämä asianomaiset osapuolet väittivät, että toimenpiteiden laajentaminen supistaa entisestään unionin käyttäjien ja tuojien käytettävissä olevia kansainvälisiä hankintavaihtoehtoja. Vastauksena tähän väitteeseen on ensinnäkin todettava, että polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön kohdemaasta tulevan tuonnin estämiseksi vaan ensisijaisesti tasapuolisten kilpailuolosuhteiden palauttamiseksi markkinoille. Voimassa olevien tullin taso on saatu polkumyynti- ja vahinkomarginaaleja koskevista laskelmista, jotka vahvistettiin alkuperäisessä tutkimuksessa tehtyjen päätelmien perusteella. Komissio on eri mieltä väitteestä, jonka mukaan voimassa olevat tullit rajoittavat hankintalähteitä unionin markkinoilla. Käytettävissä olevien tuontitilastojen mukaan tuonti kolmansista maista lisääntyi sen jälkeen, kun toimenpiteet Kiinaa kohtaan otettiin käyttöön. Tutkimuksessa ei havaittu tekijöitä, jotka viittaisivat siihen, että nämä suuntaukset eivät pysy voimassa jatkossakin. Tämän vuoksi edellä esitetyt väitteet oli hylättävä.
(123)
Yksi järjestöistä totesi lisäksi, että vaikka se katsookin, että alkuperäiset toimenpiteet eivät olleet täysin asianmukaisia ja ne aiheuttivat jyrkkiä ja tarpeettomia vääristymiä kiinnittimien markkinoilla, niiden äkillinen poistaminen nyt aiheuttaisi yhtä syviä häiriöitä kuin niiden alkuperäinen käyttöönottokin. Tämä viittaisi siihen, että kiinnittimien jakelijat ovat pystyneet mukauttamaan hankintaketjujaan ja ottamaan voimassa olevat toimenpiteet huomioon.
4. Käyttäjien etu
(124)
Vaikka käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä, oli kuitenkin mahdollista kartoittaa käyttäjien näkemykset ja kannat unionin tuotannonalan ja tuojien toimittamista tiedoista. Vaikuttaa siltä, että käyttäjät voidaan jakaa kahteen ryhmään: korkealaatuisten tuotteiden käyttäjät, jotka tarvitsevat erittäin korkealaatuisia kiinnikkeitä, ja muut käyttäjät. Korkealaatuisten tuotteiden käyttäjät löytävät usein tarvitsemansa tuotteet unionin tuottajilta ja joiltakin erittäin erikoistuneilta vientiä harjoittavilta tuottajilta. Toisaalta muiden käyttäjien ryhmään (johon voi sisältyä myös korkealaatuisten kiinnikkeiden käyttäjiä, jotka tarvitsevat edullisempia tuotteita vähemmän vaativiin sovelluksiin) kuuluvat ne käyttäjät, jotka yleensä turvautuvat kiinalaisiin tuotteisiin. Tätä käyttäjäryhmää palvelevat yleensä tuojat, ja yhteistyössä toimineilta tuojilta tarkastuskäynnin aikana saatujen kannanottojen mukaan käyttäjäryhmän kysyntään vastaa riittävästi tuonti muista maista, esimerkiksi Taiwanista, Thaimaasta ja Vietnamista. Tämän tilanneselvityksen perusteella ja ottaen myös huomioon, että yksikään käyttäjä ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa, päätellään, että toimenpiteiden laajentaminen ei olisi vastoin käyttäjien etua; käyttäjät vaikuttavat sopeutuneen hyvin ja ilman seuraamuksia Kiinasta peräisin olevien rauta- ja teräskiinnikkeiden tuontiin sovellettaviin toimenpiteisiin.
5. Unionin etua koskevat päätelmät
(125)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.
H. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(126)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(127)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevien rauta- ja teräskiinnikkeiden tuonnissa asetuksella (EY) N:o 91/2009, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 924/2012, käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa.
(128)
Kuten 3 kappaleessa todettiin, Kiinasta peräisin tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa voimassa olevia polkumyyntitulleja laajennettiin niin, että ne kattavat myös Malesiasta lähetetyn saman tuotteen tuonnin, riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa 3 kappaleen mukaisesti voimassa pidettävä polkumyyntitulli olisi edelleen laajennettava koskemaan Malesiasta lähetettyä tuontia, riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia. Vientiä harjoittavat tuottajat, jotka oli vapautettu täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 723/2011 laajennetuista toimenpiteistä, pitäisi vapauttaa myös tällä asetuksella käyttöön otettavista toimenpiteistä.
(129)
Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, jonka minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Näitä erityissäännöksiä sovelletaan vain yrityksiin, joiden osalta otetaan käyttöön yksilöllinen tulli, mukaan luettuna seuraava: sellaisen pätevän kauppalaskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä II esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin tuottajiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia.
(130)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia seuraavia tuotteita: muusta kuin ruostumattomasta teräksestä valmistetut tietyt rauta- ja teräskiinnittimet eli puuruuvit (lukuun ottamatta kansiruuveja), itsekierteittävät ruuvit, muut kannalliset ruuvit ja pultit (myös niihin kuuluvine muttereineen ja aluslaattoineen, mutta lukuun ottamatta poikkileikkaukseltaan täyteisestä materiaalista sorvattuja ruuveja, varren paksuus enintään 6 mm, ja lukuun ottamatta rautatie- tai raitiotieradan rakennusosien kiinnittämiseen tarkoitettuja ruuveja ja pultteja) sekä aluslaatat, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ja ex 7318 22 00 (Taric-koodit 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 ja 7318220098).
2. Alla lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa mainittujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory ja Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Liitteessä I luetellut yritykset
54,1
A928
Kaikki muut yritykset
74,1
A999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä II säädetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
4. Laajennetaan 2 kohdassa asetettu ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettava polkumyyntitulli koskemaan Malesiasta lähetettyjen samojen rauta- tai teräskiinnikkeiden tuontia, riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia (Taric-koodit 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 ja 7318220095), lukuun ottamatta jäljempänä lueteltujen yritysten tuottamia tuotteita:
Yritys
Taric-lisäkoodi
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd
B265
5. Vapautusten soveltaminen tämän artiklan 4 kohdassa mainittuihin yrityksiin edellyttää liitteessä II esitetyt vaatimukset täyttävän pätevän kauppalaskun esittämistä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille. Jos tällaista laskua ei esitetä, sovelletaan tämän artiklan 4 kohdassa säädettyä polkumyyntitullia.
6. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 26 päivänä maaliskuuta 2015.