EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 377/2014
af 3. april 2014
om oprettelse af Copernicusprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 911/2010
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 189, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter høring af Regionsudvalget,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) var et jordovervågningsinitiativ koordineret af Unionen og gennemført i partnerskab med medlemsstaterne og Den Europæiske Rumorganisation (ESA). GMES's oprindelse går tilbage til maj 1998, hvor institutioner, der var involveret i udviklingen af aktiviteter i rummet i Europa, fremsatte en fælles erklæring, det såkaldte »Bavenomanifest«. Manifestet slog til lyd for et langsigtet engagement i udviklingen af rumbaserede miljøovervågningstjenester, der gør brug af europæiske færdigheder og teknologier, og yderligere udvikling heraf. I 2005 traf Unionen det strategiske valg sammen med ESA at udvikle en uafhængig europæisk jordobservationskapacitet til levering af tjenester på miljø- og sikkerhedsområdet.
(2)
På grundlag af dette initiativ blev det europæiske jordovervågningsprogram (GMES) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 911/2010 (3), der fastsatte reglerne for implementering af dets første operationelle aktiviteter.
(3)
Det program, der er oprettet ved forordning (EU) nr. 911/2010, bør fortsætte inden for den flerårige finansielle ramme 2014-2020, som er fastlagt i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 (4), men akronymet »GMES« bør erstattes med navnet »Copernicus« for at lette kommunikationen med den brede offentlighed. Kommissionen har registreret varemærket, således at det kan anvendes af EU-institutionerne, og andre interesserede brugere, især udbydere af kernetjenester, kan få tilladelse til at anvende det.
(4)
Copernicusprogrammet (Copernicus) er baseret på et partnerskab mellem Unionen, ESA og medlemsstaterne. Det bør derfor bygge på de eksisterende europæiske og nationale kapaciteter og supplere dem med nye aktiver, der udvikles i fællesskab. For at gennemføre denne tilgang bør Kommissionen bestræbe sig på at opretholde en dialog med ESA og de medlemsstater, der ejer relevante rum- og in situ-aktiver.
(5)
For at kunne nå sine mål bør Copernicus sikre en uafhængig EU-kapacitet for rumbaserede observationer og levere operationelle tjenester på områderne miljø, civilbeskyttelse og civilsikkerhed, idet nationale mandater vedrørende officielle advarsler respekteres fuldt ud. Det bør også gøre brug af de tilgængelige bidragende missions- og in situ-data, der primært leveres af medlemsstaterne. Copernicus bør så vidt muligt udnytte medlemsstaternes kapacitet vedrørende rumbaserede observationer og tjenester. Copernicus bør også udnytte kapaciteten i kommercielle initiativer i Europa og dermed bidrage til udviklingen af en levedygtig kommerciel rumfartssektor i Europa. Derudover bør systemer til optimering af datatransmissionen fremmes for yderligere at øge kapaciteten som svar på det voksende brugerbehov for data i næsten realtid.
(6)
Med henblik på at fremme og lette både lokale myndigheders og små og mellemstore virksomheders (SMV'ers) anvendelse af jordobservationsteknologier bør særlige netværk til distribution af Copernicusdata, herunder nationale og regionale organer, fremmes.
(7)
Målet for Copernicus bør være at tilvejebringe nøjagtige og pålidelige informationer inden for miljø og sikkerhed, der er skræddersyet til brugernes behov og støtter andre EU-politikker, navnlig vedrørende det indre marked, transport, miljø, energi, civilbeskyttelse og civilsikkerhed, samarbejde med tredjelande og humanitær bistand.
(8)
Copernicus bør betragtes som et europæisk bidrag til opbygningen af det globale system af jordobservationssystemer (GEOSS), der er udviklet inden for rammerne af Gruppen for Jordobservation (GEO).
(9)
Copernicus bør gennemføres i overensstemmelse med andre relevante EU-instrumenter og -foranstaltninger, navnlig miljø- og klimaændringsforanstaltninger, og instrumenter inden for sikkerhed, beskyttelse af personoplysninger, konkurrenceevne og innovation, samhørighed, forskning, transport, konkurrence og internationalt samarbejde samt programmet vedrørende de europæiske satellitnavigationssystemer (Galileo og EGNOS). Copernicusdata bør være i overensstemmelse med medlemsstaternes geografiske referencedata samt med gennemførelsesbestemmelserne og de tekniske retningslinjer for infrastrukturen for geografisk information i Unionen, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF (5). Copernicus bør også supplere det fælles miljøinformationssystem (SEIS), som omhandlet i Kommissionens meddelelse af 1. februar 2008 med titlen: Udvikling af et fælles miljøinformationssystem (SEIS); og EU-aktiviteter på beredskabsområdet. Copernicus bør gennemføres i overensstemmelse med målene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/98/EF (6) om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer, navnlig gennemsigtighed, at skabe betingelser, der fremmer udviklingen af tjenesteydelser og at bidrage til økonomisk vækst og jobskabelse. Copernicusdata og Copernicusinformationer bør være gratis og frit tilgængelige for at støtte den digitale dagsorden for Europa, som omhandlet i Kommissionens meddelelse af 26. august 2010 med titlen: En digital dagsorden for Europa.
(10)
Copernicus er et program, der skal gennemføres som led i Europa 2020- strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (»Europa 2020-strategien«). Det bør fremme en bred vifte af EU-politikker og bidrage til at nå målene i Europa 2020-strategien, navnlig ved at udvikle en effektiv rumpolitik for at udvikle værktøjer, der skal tackle nogle af de vigtigste globale udfordringer og nå målene vedrørende klimaændringer og bæredygtighed på energiområdet. Copernicus bør også støtte gennemførelsen af den europæiske rumpolitik og støtte væksten på de europæiske markeder for rumbaserede data og tjenester.
(11)
Copernicus bør desuden drage fordel af resultaterne fra Horisont 2020, oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (7), navnlig gennem sine aktiviteter inden for forskning og innovation med henblik på fremtidige jordobservationsteknologier og -applikationer ved anvendelse af telemåling, luftbårne teknologier, in situ-teknologier og data til imødegåelse af de store samfundsmæssige udfordringer. Kommissionen bør sikre passende synergi, gennemsigtighed og klarhed med hensyn til de forskellige aspekter af Copernicus.
(12)
Copernicusrumkomponentens udvikling bør baseres på en analyse af valgmuligheder, der tilgodeser brugernes skiftende behov, herunder indkøb fra nationale/offentlige missioner og kommercielle leverandører i Europa, fastlæggelse af nye særlige missioner, internationale aftaler, som sikrer adgang til ikke-europæiske missioner, og markedet for jordobservation i Europa.
(13)
Det beløb, der maksimalt tildeles af Unionen til gennemførelse af Copernicusaktiviteterne, bør af hensyn til klarheden og for at lette kontrollen med udgifterne opdeles i forskellige kategorier. Kommissionen bør ikke desto mindre med henblik på fleksibilitet og sikring af en tilfredsstillende drift af Copernicus være i stand til at omfordele midler fra én kategori til en anden.
(14)
Levering af operationelle tjenester afhænger af en velfungerende og sikker Copernicusrumkomponent, som altid står til rådighed. Den voksende risiko for sammenstød med andre satellitter og med rumaffald er en alvorlig trussel mod Copernicusrumkomponenten. Copernicusaktiviteterne bør derfor omfatte beskyttelse af Copernicusrumkomponenten og dens drift, også ved opsendelsen af satellitter. I forbindelse hermed kan et proportionalt bidrag til udgifterne i forbindelse med tjenester, som kan yde sådan beskyttelse, finansieres over budgettet, som er tildelt Copernicus, så vidt muligt med baggrund i en stram omkostningsstyring og under overholdelse af det i denne forordning fastsatte maksimumsbeløb på 26,5 mio. EUR i løbende priser. Dette bidrag bør kun anvendes til levering af data og tjenester og ikke til erhvervelse af infrastruktur.
(15)
For at forbedre gennemførelsen af Copernicus og den langsigtede planlægning heraf bør Kommissionen vedtage et årligt arbejdsprogram, herunder en gennemførelsesplan for de foranstaltninger, som kræves for at nå målene i Copernicus. Denne gennemførelsesplan bør være fremadskuende og beskrive de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre Copernicus, under hensyn til udviklingen i brugernes behov og den teknologiske udvikling.
(16)
Gennemførelsen af Copernicustjenestekomponenten bør baseres på tekniske specifikationer i betragtning af Copernicus' kompleksitet og de ressourcer, som det er tildelt. Dette vil også fremme offentlighedens anvendelse af tjenesterne, da brugerne vil kunne forudse tjenesternes tilgængelighed og udvikling, og samarbejdet med medlemsstater og andre parter. Kommissionen bør derfor vedtage og om nødvendigt ajourføre tekniske specifikationer for alle Copernicustjenester, som omhandler aspekter som f.eks. anvendelsesområde, arkitektur, tekniske tjenesteporteføljer, vejledende fordeling og planlægning af omkostninger, ydeevne, rum- og in situ-dataadgangsbehov, udvikling, standarder samt arkivering og formidling af data.
(17)
Gennemførelsen af Copernicusrumkomponenten bør baseres på tekniske specifikationer i betragtning af Copernicus' kompleksitet og de ressourcer, som det er tildelt. Kommissionen bør derfor vedtage og om nødvendigt ajourføre tekniske specifikationer, som detaljeret beskriver de aktiviteter, der skal støttes i Copernicusrumkomponenten, og en vejledende omkostningsfordeling og -planlægning heraf. Eftersom Copernicus bør bygge på investeringer foretaget af Unionen, ESA og medlemsstaterne i forbindelse med global miljø- og sikkerhedsovervågning, bør aktiviteterne i Copernicusrumkomponenten i nødvendigt omfang tage hensyn til elementerne i ESA's langsigtede scenario, som er et dokument udarbejdet og ajourført af ESA, som udstikker en overordnet ramme for Copernicusrumkomponenten.
(18)
Copernicus bør være brugerdrevet og kræver derfor en vedvarende og effektiv inddragelse af brugerne, navnlig hvad angår definitionen og valideringen af tjenestekravene.
(19)
Copernicus' internationale dimension er af særlig relevans i forbindelse med udvekslingen af data og informationer og adgangen til observationsinfrastruktur. En sådan udveksling er mere omkostningseffektivt end dataindkøbsordninger, og det styrker Copernicus' globale dimension.
(20)
Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) og rammeaftalerne med kandidatlande og potentielle kandidater indeholder bestemmelser om disse landes deltagelse i EU-programmer. Der bør åbnes mulighed for deltagelse af andre tredjelande og internationale organisationer gennem indgåelse af internationale aftaler herom.
(21)
Medlemsstater, tredjelande og internationale organisationer bør kunne bidrage til programmerne på grundlag af passende aftaler.
(22)
Kommissionen bør have det overordnede ansvar for Copernicus. Den bør fastlægge prioriteterne og sikre den overordnede koordinering og overvågning af Copernicus. Dette bør også omfatte særlige bestræbelser på at øge den offentlige bevidsthed om betydningen af rumprogrammer for europæiske borgere. Kommissionen fremsender rettidigt alle relevante oplysninger om Copernicus til Europa-Parlamentet og Rådet.
(23)
I forbindelse med gennemførelsen af Copernicus bør Kommissionen, hvor det er relevant, drage nytte af de europæiske mellemstatslige organisationer, som den allerede har etableret partnerskaber med, navnlig ESA, med henblik på den tekniske koordinering af Copernicusrumkomponenten, definition af arkitekturen, udvikling og indkøb af rumaktiver, dataadgang og gennemførelse af særlige missioner. Kommissionen bør herudover drage nytte af Den Europæiske Organisation til Udnyttelse af Meteorologiske Satellitter (EUMETSAT) med henblik på gennemførelse af særlige missioner i overensstemmelse med sin ekspertise og sit mandat.
(24)
Af hensyn til partnerskabsdimensionen i Copernicus og for at undgå overlapning af teknisk ekspertise bør gennemførelsen af Copernicus delegeres til enheder med den relevante tekniske og faglige kapacitet. Sådanne enheder bør tilskyndes til at åbne udførelsen af disse opgaver for passende konkurrence i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (8) (»finansforordningen«).
(25)
Copernicus bør omfatte en servicekomponent, der sikrer levering af informationer om atmosfæreovervågning, havmiljøovervågning, landovervågning, klimaændring, beredskabsstyring og sikkerhed. Copernicus bør navnlig levere informationer om atmosfæriske tilstande på lokalt, nationalt, europæisk og globalt niveau, informationer om oceanernes tilstand, herunder ved at oprette en særlig europæisk gruppering for havovervågning, informationer til støtte for landovervågning for at støtte gennemførelsen af lokale, nationale og europæiske politikker, informationer til støtte for modvirkning af og tilpasning til klimaændringer, geodata til støtte for beredskabsstyring, herunder gennem forebyggende aktiviteter, og civilsikkerhed, herunder støtte til Unionens optræden udadtil. Kommissionen bør fastlægge passende aftalemæssige arrangementer, der fremmer bæredygtig levering af tjenester.
(26)
Ved gennemførelsen af tjenestekomponenten i Copernicus kan Kommissionen, i tilfælde hvor det er behørigt begrundet i foranstaltningens særlige karakter og den specifikke ekspertise, drage nytte af kompetente enheder, såsom Det Europæiske Miljøagentur, Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex), Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur (EMSA), EU-Satellitcentret (SATCEN), Det Europæiske Center for Mellemfristede Vejrprognoser (ECMWF), andre relevante europæiske agenturer, grupperinger eller konsortier af nationale organer eller ethvert andet relevant organ, der kunne være berettiget til en delegation i overensstemmelse med finansforordningen. Ved valget af enhed bør der tages behørigt hensyn til omkostningseffektiviteten ved overdragelse af de pågældende opgaver og indvirkningen på enhedens ledelsesstruktur samt dets finansielle og menneskelige ressourcer.
(27)
Det Fælles Forskningscenter (JRC) i Kommissionen har spillet en aktiv rolle i GMES-initiativet og i gennemførelsen af de første GMES-aktiviteter i henhold til forordning (EU) nr. 911/2010. Kommissionen bør fortsat drage nytte af JRC's videnskabelige og tekniske støtte i forbindelse med gennemførelsen af Copernicus.
(28)
Offentlige udbud iværksat af de enheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af Copernicus, bør være i overensstemmelse med Unionens bestemmelser eller tilsvarende internationale standarder, jf. dog finansforordningen om offentlige kontrakter. Særlige nødvendige tilpasninger til disse regler samt ordninger om forlængelse af eksisterende kontrakter bør defineres i de tilsvarende delegationsaftaler. De bør først og fremmest have til formål at sikre valuta for pengene og kontrol med udgifterne samt mindske risiciene, øge effektiviteten og mindske afhængigheden af en enkelt leverandør. Der bør sikres åben adgang og loyal konkurrence i hele forsyningskæden og et afbalanceret tilbud af muligheder for deltagelse af virksomheder på alle niveauer, herunder især nytilkomne og SMV'er. Eventuel misbrug af en dominerende stilling og langvarig afhængighed af enkelte leverandører bør undgås. For at begrænse programrisiciene, undgå afhængighed af en enkelt leverandør og sikre en bedre overordnet kontrol med Copernicus, dets omkostninger og tidsplanen bør det tilstræbes at anvende flere forskellige leverandører, når det er hensigtsmæssigt. Herudover bør udviklingen af Europas industri opretholdes og fremmes inden for alle områder, der er relateret til jordobservation, i overensstemmelse med internationale aftaler, som Unionen er part i.
(29)
Risikoen for, at en kontrakt ikke overholdes i tilstrækkeligt omfang eller misligholdes, bør begrænses mest muligt. Med henblik herpå bør kontrahenterne påvise, at deres kontraktlige resultater er holdbare med hensyn til de tilsagn, der er givet, og varigheden af kontrakten. Derfor bør de ordregivende myndigheder, når det er hensigtsmæssigt, specificere de krav, der vedrører forsyningssikkerhed og pålidelighed i forbindelse med levering af tjenesteydelser. Desuden kan de ordregivende myndigheder i tilfælde af indkøb af varer og tjenester af en følsom karakter underlægge sådanne indkøb særlige krav, navnlig med henblik på at sikre informationssikkerhed. Unionens virksomheder bør have mulighed for at anvende leverandører uden for Unionen i forbindelse med visse komponenter og tjenester, hvis det bevisligt er forbundet med væsentlige fordele med hensyn til kvalitet og omkostninger, dog under hensyntagen til Copernicus' strategiske karakter og Unionens sikkerheds- og eksportkontrolkrav. Der bør drages fordel af investeringer i den offentlige sektor og af virksomheders erfaringer og kompetencer, samtidig med at det sikres, at reglerne om konkurrencebaserede udbud ikke overtrædes.
(30)
For bedre at kunne vurdere de samlede omkostninger ved et produkt, en tjeneste eller et arbejde, der er genstand for udbud, herunder de operationelle omkostninger på lang sigt, bør de samlede omkostninger i løbet af den nyttige livscyklus for produktet, tjenesten eller arbejdet, der er genstand for udbuddet, tages i betragtning, når det er hensigtsmæssigt, i forbindelse med indkøb ved at bruge en omkostningseffektivitetsstrategi som f.eks. livscyklusomkostningerne under et udbud baseret på kriteriet om det økonomisk mest fordelagtige tilbud for tildeling af kontrakten. Med henblik herpå bør den ordregivende myndighed sikre, at metoden til beregning af omkostningerne for et produkts, en tjenestes eller et arbejdes nyttige livscyklus udtrykkeligt er nævnt i aftaledokumenterne eller udbudsbekendtgørelsen, og at det giver mulighed for at verificere, at oplysningerne fra tilbudsgiverne er korrekte.
(31)
Den ordregivende myndighed bør kunne genskabe lige vilkår, når en eller flere virksomheder allerede inden et udbud har intern viden om aktiviteter med tilknytning til udbuddet. Det bør være muligt at tildele en kontrakt i form af en kontrakt med betingede ordrer, indgå en tillægsaftale på særlige vilkår under gennemførelsen af kontrakten eller endda foreskrive et minimum af underentreprise. På grund af de tekniske usikkerheder, som kendetegner Copernicus, kan priserne på offentlige indkøbsaftaler ikke altid vurderes præcist, hvorfor det kan være ønskværdigt at indgå aftaler efter en særlig model, hvori der ikke angives nogen fast og endelig pris og samtidig fastsættes klausuler til beskyttelse af Unionens finansielle interesser.
(32)
For at holde Copernicus på et maksimumsbeløb ved så vidt muligt at reducere tekniske og planlægningsmæssige risici og dermed forbundne udgifter og sikre vedvarende forsyningssikkerhed bør Copernicus gøre maksimalt brug af tidligere offentlige finansielle investeringer og infrastrukturinvesteringer og den industrielle erfaring og kompetence, der er opnået gennem sådanne investeringer i GMES. Dette bør især gælde de løbende rum- og jordsegmentkomponenter, der udvikles af ESA og dens deltagende stater i forbindelse med det valgte GMES-rumkomponentprogram med finansiel deltagelse af Unionen. I sidstnævnte tilfælde bør den ordregivende myndighed behørigt overveje anvendelse af udbud med forhandling uden forudgående offentliggørelse eller tilsvarende.
(33)
For at nå målene for Copernicus på bæredygtig vis er det nødvendigt at koordinere de forskellige Copernicuspartneres aktiviteter og udvikle, indføre og drive en tjeneste- og observationskapacitet, der opfylder brugernes krav. I den forbindelse bør et udvalg (Copernicusudvalget) bistå Kommissionen med at sikre koordineringen af bidrag til Copernicus fra Unionen, medlemsstaterne og mellemstatslige organisationer samt koordinering med den private sektor, således at den eksisterende kapacitet udnyttes bedst muligt, og mangler, som skal afhjælpes på EU-plan, bliver identificeret. Udvalget bør også bistå Kommissionen med at overvåge, at der sker en sammenhængende gennemførelse af Copernicus. Eftersom god offentlig styring kræver ensartet forvaltning af Copernicus, en hurtigere beslutningsproces og lige adgang til oplysninger, bør repræsentanter for enheder, der har fået overdraget budgetgennemførelsesopgaver, kunne deltage som observatører i arbejdet i Copernicusudvalget. Af samme årsager bør repræsentanter for tredjelande og internationale organisationer, der har indgået en international aftale med Unionen, kunne deltage i Copernicusudvalgets arbejde med forbehold af sikkerhedsbegrænsninger og som foreskrevet i aftalen. Sådanne repræsentanter bør ikke have ret til at deltage i Copernicusudvalgets afstemninger.
(34)
Det arbejde, der udføres af de enheder, som Kommissionen har delegeret gennemførelsesopgaver til, bør også måles i forhold til resultatindikatorer. Dette vil give Europa-Parlamentet og Rådet en indikation af fremskridtene med hensyn til Copernicusaktiviteterne og gennemførelsen af Copernicus.
(35)
Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1159/2013 (9) har etableret registrerings- og -licensbetingelser for GMES-brugere og fastsat kriterier for begrænsning af adgang til specialiserede GMES-data og informationer fra GMES-tjenesterne.
(36)
De data og informationer, der produceres i forbindelse med Copernicus, bør stilles til rådighed på et fuldstændigt, åbent og gratis grundlag, med forbehold af passende betingelser og begrænsninger, for at fremme anvendelse og deling heraf og for at styrke europæiske markeder for jordobservation, navnlig i downstreamsektoren, og dermed skabe vækst og beskæftigelse.
(37)
Kommissionen bør arbejde sammen med dataleverandører for at aftale licensbetingelser for tredjepartsdata med henblik på at lette anvendelse heraf i Copernicus i overensstemmelse med denne forordning og de gældende tredjepartsrettigheder.
(38)
Der bør tages hensyn til de adgangsrettigheder til Copernicus Sentinel-data, som er indrømmet i GMES-rumkomponentprogrammet som godkendt af ESA's programudvalg for rumobservation den 24. september 2013.
(39)
Eftersom Copernicus er et civilt program under civil kontrol, bør erhvervelse af data og produktion af information, herunder billeder i høj opløsning, som ikke udgør en risiko for eller trussel mod Unionens eller dens medlemsstaters sikkerhed, prioriteres. Da det imidlertid kan vise sig nødvendigt at beskytte visse Copernicusdata og Copernicusinformationer for at sikre sikker udveksling af sådanne informationer inden for rammerne af denne forordning, bør alle deltagere i Copernicus sikre en grad af beskyttelse af EU's klassificerede informationer, der svarer til den, der er indført ved de sikkerhedsforskrifter, som er fastsat i bilaget til Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom (10) og ved Rådets sikkerhedsforskrifter, som fastsat i bilagene til Rådets afgørelse 2013/488/EU (11).
(40)
Da visse Copernicusdata og Copernicusinformationer, herunder billeder i høj opløsning, kan påvirke Unionens eller dens medlemsstaters sikkerhed, bør Rådet i behørigt begrundede tilfælde bemyndiges til at vedtage foranstaltninger til at håndtere risici og trusler i forbindelse med Unionens eller dens medlemsstaters sikkerhed.
(41)
Unionen bør være ejer af alle materielle og immaterielle aktiver, som er skabt eller udviklet i Copernicus. For fuldt ud at respektere alle grundlæggende rettigheder vedrørende ejendomsret bør der indgås de nødvendige aftaler med de nuværende ejere. Det bør være underforstået, at bestemmelserne om ejendomsret til immaterielle aktiver som fastlagt i denne forordning ikke omfatter immaterielle rettigheder, som ikke kan overdrages i henhold til de relevante nationale love. Sådan EU-ejendomsret bør ikke udelukke, at Unionen i overensstemmelse med denne forordning, og hvor det skønnes hensigtsmæssigt på grundlag af en konkret vurdering, stiller disse aktiver til rådighed for tredjeparter eller råder over dem. Unionen bør navnlig kunne overføre ejendomsretten eller licensere de intellektuelle ejendomsrettigheder, der fremkommer som følge af arbejdet under Copernicus, af hensyn til downstreambrugeres omfattende anvendelse af Copernicustjenester.
(42)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger gennem hele udgiftscyklussen, herunder forebyggelse, opdagelse og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative og finansielle sanktioner i overensstemmelse med finansforordningen.
(43)
Eftersom Copernicus er et komplekst program, bør Kommissionen bistås af uafhængige eksperter fra en bred kreds af interessenter, herunder navnlig eksperter i sikkerhedsspørgsmål, der er udpeget af medlemsstaterne, repræsentanter for relevante nationale enheder med ansvar for rummet og Copernicusbrugere, for at forsyne Kommissionen med den nødvendige tekniske og videnskabelige ekspertise såvel som tværfaglige og tværsektorielle perspektiver under hensyn til de relevante eksisterende initiativer i Unionen og på nationale og regionale planer.
(44)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelse af denne forordning for så vidt angår vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram, de tekniske specifikationer for tjeneste- og rumkomponenterne, sikkerhedsaspekter og foranstaltningerne til fremme af konvergens i medlemsstaterne i forbindelse med anvendelsen af Copernicusdata og Copernicusinformationer samt deres adgang til teknologi og udvikling inden for jordobservation bør Kommissionen tildeles gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (12).
(45)
Eftersom Copernicus er brugerdrevet, kræver det vedvarende og effektiv inddragelse af brugerne, navnlig hvad angår definitionen og valideringen af tjenestekravene. For at øge brugerværdien bør bidrag fra brugerne aktivt søges indhentet gennem regelmæssige høringer af slutbrugerne i den offentlige og i den private sektor. Med henblik herpå bør der nedsættes en arbejdsgruppe (»brugerforummet«), der skal bistå Copernicusudvalget med at finde frem til brugernes krav, verificere, om tjenesterne opfylder kravene, og koordinere brugerne i den offentlige sektor.
(46)
Beføjelsen til at vedtage retsakter bør delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) for så vidt angår de datakrav, der er nødvendige for udviklingen af de operationelle tjenester, betingelserne og procedurerne for adgang til, registrering og anvendelse af Copernicusdata og Copernicusinformationer, de specifikke tekniske kriterier, som er nødvendige for at undgå forstyrrelser i Copernicusdataene og Copernicusinformationerne og kriterierne for begrænsning af erhvervelse eller formidling af Copernicusdata og Copernicusinformationer på grund af modstridende rettigheder. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(47)
De aktioner, der finansieres i henhold til denne forordning, bør overvåges og evalueres for at muliggøre justeringer og ny udvikling. Nærmere bestemt bør evalueringen vurdere Copernicusdata- og Copernicusinformationspolitikkens virkninger for interessenterne og downstreambrugerne samt indflydelsen på erhvervslivet såvel som på nationale og private investeringer i jordobservationsinfrastrukturer. Evalueringen bør også omfatte muligheden for fremover at involvere relevante europæiske agenturer som f.eks. Det Europæiske GNSS-agentur. For at maksimere resultaterne og udnytte den viden og ekspertise, der er opnået i gennemførelsesfaserne af Copernicus, bør der undersøges nye organisationsmodeller for fremtidig planlægning, som sikrer langsigtet økonomisk engagement.
(48)
Målet for denne forordning, nemlig oprettelsen af Copernicus, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, da det også omfatter paneuropæisk kapacitet og er afhængigt af en koordineret levering af tjenester i alle medlemsstaterne, som skal koordineres på EU-plan, men kan på grund af foranstaltningens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
(49)
Denne forordning fastlægger en finansieringsramme, der skal udgøre det primære referencebeløb for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (13).
(50)
Det er hensigtsmæssigt at tilpasse denne forordnings finansieringsperiode til den, der er fastsat i forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013. Nærværende forordning bør derfor finde anvendelse fra den 1. januar 2014.
(51)
Det er også nødvendigt at ophæve forordning (EU) nr. 911/2010 for at skabe en passende ramme for styring og finansiering og for at sikre et fuldt operationelt Copernicus. Enhver foranstaltning, der er vedtaget på baggrund af forordning (EU) nr. 911/2010, bør forblive gyldig for at sikre dets kontinuitet -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
GENERELLE OG FINANSIELLE BESTEMMELSER
Artikel 1
Emne
Denne forordning opretter Copernicus, Unionens jordobservations- og jordovervågningsprogram, (Copernicus), og fastsætter regler for dets gennemførelse.
Artikel 2
Anvendelsesområde
1. Copernicus er et civilt brugerdrevet program under civil kontrol, der bygger på de eksisterende nationale og europæiske kapaciteter og sikrer kontinuiteten af aktiviteterne i global miljø- og sikkerhedsovervågning.
2. Copernicus består af følgende komponenter:
a)
en tjenestekomponent, der sikrer levering af informationer på følgende områder: atmosfæreovervågning, havmiljøovervågning, klimaændring, landovervågning, beredskabsstyring og sikkerhed
b)
en rumkomponent, der sikrer bæredygtige rumbårne observationer inden for de i litra a) omhandlede tjenesteområder
c)
en in situ-komponent, der sikrer koordineret adgang til observationer via luftbårne, søbårne og jordbaserede anlæg for de i litra a) omhandlede tjenesteområder.
3. Der etableres passende forbindelser og grænseflader mellem de i stk. 2 omhandlede komponenter.
Artikel 3
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »særlige missioner«: de rumbaserede jordobservationsmissioner til brug i Copernicus, og som indgår heri, navnlig Sentinelmissionerne
2) »bidragende missioner«: rumbaserede jordobservationsmissioner, der leverer data til Copernicus til supplering af data leveret af de særlige missioner
3) »særlige missionsdata«: rumbårne jordobservationsdata fra særlige missioner til brug i Copernicus
4) »bidragende missionsdata«: rumbårne jordobservationsdata fra bidragende missioner, der licenseres eller leveres til brug i Copernicus
5) »in situ-data«: observationsdata fra jord-, sø- eller luftbårne sensorer samt reference- og hjælpedata, der licenseres eller leveres til brug i Copernicus
6) »tredjepartsdata og -informationer«: data og informationer frembragt uden for Copernicus' anvendelsesområde og nødvendige for at nå dets mål
7) »Copernicusdata«: særlige missionsdata, bidragende missionsdata og in-situ data
8) »Copernicusinformationer«: informationer fra de Copernicustjenester, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, efter behandling eller modellering af Copernicusdata
9) »Copernicusbrugere«:
a)
Copernicuskernebrugere: EU-institutioner og -organer samt europæiske, nationale, regionale og lokale myndigheder, der er ansvarlige for definition, gennemførelse, håndhævelse eller overvågning af en offentlig tjeneste eller politik på de områder, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, litra a)
b)
forskningsbrugere: universiteter og andre forsknings- og uddannelsesorganisationer
c)
kommercielle og private brugere
d)
velgørende organisationer, ikke-statslige organisationer og internationale organisationer.
Artikel 4
Mål
1. Copernicus skal bidrage til følgende generelle mål:
a)
overvågning af jorden for at støtte beskyttelsen af miljøet og indsatsen for civilbeskyttelse og civilsikkerhed
b)
maksimering af de socioøkonomiske fordele og således understøttelse af Europa 2020-strategien og dens mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst ved at fremme anvendelsen af jordobservation i applikationer og tjenester
c)
fremme af udviklingen af en konkurrencedygtig europæisk rum- og tjenesteindustri og maksimering af mulighederne for, at europæiske virksomheder kan udvikle og levere innovative jordobservationssystemer og -tjenester
d)
sikring af selvstændig adgang til miljøviden og nøgleteknologier for jordobservations- og geoinformationstjenester, og dermed sætte Europa i stand til at opnå uafhængig beslutningstagning og handling
e)
støtte af og bidrag til europæiske politikker og fremme af globale initiativer som f.eks. GEOSS.
2. For at nå de generelle mål, der er fastlagt i stk. 1, har Copernicus følgende specifikke mål:
a)
levering af nøjagtige og pålidelige data og informationer til Copernicusbrugere, der leveres på lang sigt og på et bæredygtigt grundlag, og som muliggør ydelse af de tjenester, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, og som opfylder de krav, der stilles af Copernicuskernebrugerne
b)
levering af bæredygtig og pålidelig adgang til rumbårne data og informationer fra en selvstændig europæisk jordobservationskapacitet med ensartede tekniske specifikationer, og som bygger på eksisterende europæiske og nationale aktiver og kapaciteter, og supplering heraf, når det er nødvendigt
c)
levering af bæredygtig og pålidelig adgang til in situ-data, især på grundlag af eksisterende kapaciteter, der opereres på europæisk og nationalt niveau, og globale observationssystemer og -netværk.
3. Opfyldelsen af målene i stk. 1 og 2 måles ved hjælp af følgende resultatindikatorer:
a)
Copernicusdata og Copernicusinformationer, som stilles til rådighed i overensstemmelse med de respektive tjenesteleverancekrav til miljøet, civilbeskyttelsen og civilsikkerheden
b)
øget efterspørgsel efter Copernicusdata og Copernicusinformationer målt på fremgangen i antallet af brugere, på mængden af hentede data og værdiforøgede informationer, på øgede antal downstreamtjenester og på udvidelsen af distributionen i medlemsstaterne og Unionen
c)
anvendelse af Copernicusdata og Copernicusinformationer af EU-institutioner og -organer, internationale organisationer samt europæiske, nationale, regionale eller lokale myndigheder, herunder graden af ibrugtagning og brugertilfredshed og fordelene for de europæiske samfund
d)
markedsindtrængning, herunder udvidelse af de eksisterende markeder og skabelse af nye markeder samt de europæiske downstreamoperatørers konkurrencedygtighed
e)
vedvarende tilgængelighed af Copernicusdata til støtte for Copernicustjenester.
Artikel 5
Copernicustjenestekomponenten
1. Copernicustjenestekomponenten består af følgende tjenester:
a)
atmosfæreovervågningstjenesten, som skal levere informationer om luftkvaliteten på europæisk plan og den kemiske sammensætning af atmosfæren på globalt plan. Den leverer navnlig informationer til luftkvalitetsovervågningssystemer drevet på lokalt og nationalt plan og bidrager til overvågningen af den atmosfæriske sammensætning af klimavariabler, herunder, hvor det er muligt, samspillet med skovdækket.
b)
havovervågningstjenesten, som skal levere informationer om tilstande og dynamik i de fysiske havøkosystemer for såvel verdenshavenes som for de europæiske regionale havområders vedkommende, til støtte for søfartssikkerhed, bidrag til overvågning af affaldsstrømme, havmiljø-, kyst- og polarområder og af havressourcer samt vejrprognoser og klimaovervågning
c)
landovervågningstjenesten, som skal levere informationer om arealanvendelse og arealdækning, kryosfæren, klimaændringer og bio- og geofysiske variabler, herunder deres dynamik, til støtte for global til lokal miljøovervågning af biodiversitet, jord, indvand og kystvand, skove, plantevækst og naturressourcer samt generel gennemførelse af miljø-, landbrugs-, udviklings-, energi-, byplanlægnings-, infrastruktur- og transportpolitikker
d)
klimaændringstjenesten, som skal levere informationer med henblik på at øge videnbasen til støtte for tilpasnings- og modvirkningspolitikker. Den skal især bidrage til levering af vitale klimavariabler, klimaanalyser, prognoser og indikatorer på tidsmæssige og rumlige skalaer, som er relevante for tilpasnings- og modvirkningsstrategier for Unionens forskellige sektor- og samfundsmæssigt begunstigede områder
e)
beredskabsstyringstjenesten, som skal levere informationer til nødberedskabet til forskellige typer katastrofer, herunder meteorologiske risici, geofysiske risici, tilsigtede og utilsigtede menneskeskabte katastrofer og andre humanitære katastrofer samt forebyggelses-, beredskabs-, indsats- og genopretningsaktiviteter
f)
sikkerhedstjenesten, som skal levere informationer til støtte for Europas civile sikkerhedsudfordringer ved at forbedre kapaciteterne inden for kriseforebyggelse, -beredskab og -reaktion, især med hensyn til grænse- og havovervågning, men også til støtte for Unionens optræden udadtil, med forbehold af samarbejdsarrangementer, som eventuelt indgås af Kommissionen og den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitiks forskellige organer, navnlig Den Europæiske Unions Satellitcenter.
2. Ydelsen af de i stk. 1 omhandlede tjenester skal tage hensyn til nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, være omkostningseffektiv og decentraliseret, hvis det er relevant, for på EU-plan at integrere eksisterende rum-, in situ- og referencedata og -kapaciteter i medlemsstaterne og derved undgå overlapning. Indkøb af nye data, der overlapper eksisterende kilder, skal undgås, medmindre det teknisk set ikke er muligt, eller det ikke er omkostningseffektivt eller tidsmæssigt muligt at anvende eksisterende data eller data, der kan opgraderes.
Tjenesterne indfører stringente kvalitetskontrolsystemer og forelægger oplysninger om tjenesteniveauer, herunder tilgængelighed, pålidelighed, kvalitet og rettidighed.
3. For at sikre udviklingen af tjenesterne i stk. 1 og ibrugtagning heraf i den offentlige sektor skal følgende aktiviteter også iværksættes:
a)
udviklingsaktiviteter, der har til formål at forbedre kvaliteten og ydeevnen af tjenesterne, herunder udvikling og tilpasning heraf, at undgå eller begrænse de operationelle risici og at udnytte synergien med beslægtede aktiviteter, såsom under Horisont 2020
b)
støtteaktiviteter, der består af foranstaltninger til at fremme anvendelse og udbredelse af Copernicusdata og Copernicusinformationer hos:
i)
de offentlige myndigheder, der er ansvarlige for definition, gennemførelse, håndhævelse eller overvågning af en offentlig tjeneste eller politik på de områder, der er nævnt i stk. 1. Dette omfatter kapacitetsopbygning og udvikling af standardprocedurer og værktøjer til at integrere Copernicusdata og Copernicusinformationer i brugernes arbejdsgange
ii)
andre brugere og i downstreamapplikationer. Dette omfatter opsøgende aktiviteter, uddannelse og formidlingsaktiviteter.
Artikel 6
Copernicusrumkomponenten
1. Copernicusrumkomponenten leverer rumbårne observationer og betjener primært de tjenester, der er nævnt i artikel 5, stk. 1.
2. Copernicusrumkomponenten består af særlige missioner og bidragende missionsdata og omfatter følgende aktiviteter:
a)
levering af rumbårne observationer, herunder:
i)
gennemførelse, opretholdelse og drift af særlige missioner, herunder opgavetildeling til satellitter, overvågning og kontrol af satellitter, modtagelse, behandling, arkivering og formidling af data samt løbende kalibrering og validering
ii)
levering af in situ-data til kalibrering og validering af særlige missionsobservationer
iii)
levering, arkivering og formidling af bidragende missionsdata til supplering af de særlige missionsdata
b)
aktiviteter for at imødekomme udviklingen i brugernes behov, herunder:
i)
identificering af mangler i observationerne og fastlæggelse af nye særlige missioner på grundlag af brugerkrav
ii)
udvikling, der tager sigte på at modernisere og supplere de særlige missioner, herunder udformning og indkøb af nye elementer i den tilhørende ruminfrastruktur
c)
beskyttelse af satellitter mod risikoen for sammenstød idet der tages hensyn til Unionens støtteramme for overvågning og sporing i rummet
d)
sikker nedtagelse af udtjente satellitter.
Artikel 7
In situ-komponenten i Copernicus
1. In situ-komponenten i Copernicus giver adgang til in situ-data og betjener primært de Copernicustjenester, der er nævnt i artikel 5, stk. 1.
Den omfatter følgende aktiviteter:
a)
levering af in situ-data til de operationelle tjenester, herunder in situ-data fra tredjeparter på internationalt plan, på grundlag af de eksisterende kapaciteter
b)
koordinering og harmonisering af indsamlingen og leveringen af in situ-data
c)
teknisk bistand til Kommissionen vedrørende tjenestekrav til in situ-observationsdata
d)
samarbejde med in situ-operatører til fremme af sammenhængen i udviklingsaktiviteter knyttet til in situ-observationsinfrastrukturer og -netværk
e)
identificering af mangler i in situ-observationerne, som ikke kan bedres inden for eksisterende infrastruktur og netværk, herunder på globalt plan, og afhjælpning af disse mangler under overholdelse af nærhedsprincippet.
2. I Copernicus skal in situ-data anvendes i overensstemmelse med gældende tredjepartsrettigheder, herunder dem i medlemsstaterne, og gældende restriktioner for anvendelse eller videreformidling.
3. Kommissionen kan i overensstemmelse med artikel 58, stk. 1, litra c), i finansforordningen helt eller delvis overdrage aktiviteterne i in situ-komponenten til tjenesteoperatørerne som omhandlet i artikel 11, stk. 1, eller, hvis der kræves overordnet koordinering, til Det Europæiske Miljøagentur.
Artikel 8
Finansieringsramme
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af de aktiviteter, der er nævnt i artikel 5, 6 og 7, er fastsat til 4 291,48 mio. EUR i løbende priser for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.
2. Det i stk. 1 nævnte beløb fordeles på følgende udgiftskategorier i løbende priser:
a)
for de aktiviteter, der er nævnt i artikel 5 og 7, 897,415 mio. EUR
b)
for de aktiviteter, der er nævnt i artikel 6, 3 394,065 mio. EUR, herunder et maksimalt beløb på 26,5 mio. EUR for de i artikel 6, stk. 2, litra c), omhandlede aktiviteter.
3. Kommissionen kan omfordele midler fra én udgiftskategori, som fastlagt i stk. 2, litra a) og b), til en anden op til et loft på 10 % af det i stk. 1 nævnte beløb. Hvis omfordelingen kommer op på et samlet beløb, der er større end 10 % af det i stk. 1 nævnte beløb, hører Kommissionen Copernicusudvalget efter rådgivningsproceduren i artikel 30, stk. 3.
4. Renter af forfinansieringer, der er udbetalt til enheder med indirekte ansvar for budgetgennemførelsen, afsættes til aktiviteter, der er omfattet af delegationsaftalen eller kontrakten mellem Kommissionen og den pågældende enhed. I henhold til princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning åbner enheder med indirekte ansvar for budgetgennemførelsen konti, der muliggør identificering af midlerne og de tilsvarende renter.
5. De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for den flerårige finansielle ramme. Budgetforpligtelser for aktiviteter, der løber over mere end et regnskabsår, kan opdeles på flere år i årlige trancher.
6. Den finansielle tildeling til Copernicus kan også anvendes til at dække udgifter til forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, som er direkte nødvendige for forvaltningen af Copernicus og opfyldelsen af dets mål, herunder undersøgelser, møder, informations- og kommunikationsaktiviteter, samt udgifter i tilknytning til IT-net, der fokuserer på informationsbehandling og udveksling af data.
7. Kommissionen kan overdrage gennemførelsen af Copernicus til de enheder, der er omhandlet i artikel 58, stk. 1, litra c), i finansforordningen. Hvis Copernicusbudgettet gennemføres ved indirekte forvaltning på grundlag af artikel 10, stk. 3, eller artikel 11, stk. 1, anvendes udbudsreglerne for de enheder, der har ansvaret for opgaver i forbindelse med budgetgennemførelse, i det omfang det er tilladt i henhold til artikel 60 i finansforordningen. Særlige justeringer af disse regler, samt ordninger om forlængelse af de eksisterende aftaler, bør defineres i de tilsvarende delegationsaftaler.
KAPITEL II
STYRING AF COPERNICUS
Artikel 9
Kommissionens rolle
1. Kommissionen har det overordnede ansvar for Copernicus og for koordineringen blandt dets forskellige komponenter. Den forvalter de midler, der er tildelt i henhold til denne forordning, og fører tilsyn med gennemførelsen af Copernicus, herunder fastlæggelsen af prioriteter, inddragelse af brugerne, omkostninger, tidsplan, resultater og indkøb.
2. Kommissionen forvalter på Unionens vegne og inden for sit kompetenceområde forbindelserne med tredjelande og internationale organisationer og varetager koordineringen af Copernicus med aktiviteter på nationalt plan, EU-plan og internationalt plan.
3. Kommissionen letter medlemsstaternes koordinerede bidrag med henblik på den operationelle levering af tjenester og den langsigtede tilgængelighed af nødvendige observationsdata.
4. Kommissionen støtter en passende udvikling af Copernicustjenester og sørger for sammenhæng, konsistens og forbindelser mellem Copernicus og andre relevante EU-politikker, -instrumenter, -programmer og -aktioner for at sikre, at disse politikker, instrumenter, programmer og aktioner drager fordel af Copernicustjenester.
5. Kommissionen fremmer et langsigtet stabilt investeringsmiljø og hører interessenter, når den træffer beslutning om at ændre produkter i både de Copernicusdata- og de Copernicusinformationstjenester, der er dækket af denne forordning.
6. Kommissionen sikrer, at enheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af opgaver, tilbyder deres tjenester til alle medlemsstater.
7. Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 31 om fastlæggelse af de datakrav, der er nødvendige for udviklingen af Copernicustjenestekomponenten, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1.
8. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 4, vedrørende:
a)
de tekniske specifikationer for servicekomponenten i Copernicus, jf. artikel 5, stk. 1, for så vidt angår dens gennemførelse
b)
de tekniske specifikationer for Copernicusrumkomponenten, jf. artikel 6, for så vidt angår dens gennemførelse og udvikling på grundlag af brugerkrav.
9. Kommissionen giver rettidigt medlemsstaterne og Europa-Parlamentet alle relevante oplysninger vedrørende Copernicus, navnlig med hensyn til risikostyring, samlede omkostninger, årlige driftsomkostninger for hver enkelt vigtig del af Copernicusinfrastrukturen, tidsplan, resultater, indkøb og vurderingen af forvaltningen af intellektuelle ejendomsrettigheder.
Artikel 10
Den Europæiske Rumorganisations rolle
1. Kommissionen indgår en delegationsaftale med ESA og overdrager følgende opgaver til den:
a)
varetagelse af den tekniske koordinering af Copernicusrumkomponenten
b)
definition af den overordnede systemarkitektur for Copernicusrumkomponenten og udviklingen heraf på baggrund af brugerkrav, der koordineres af Kommissionen
c)
forvaltning af de tildelte midler
d)
sikring af overvågnings- og kontrolprocedurer
e)
udvikling af nye særlige missioner
f)
sikring af tilbagevendende særlige missioner
g)
varetagelse af de særlige missioner, undtagen dem, der drives af EUMETSAT i henhold til stk. 2 i denne artikel
h)
koordinering af en ordning for adgang til bidragende missionsdata fra Copernicustjenester
i)
sikring af adgangsrettigheder og forhandling af betingelser for brug af kommercielle satellitdata, som Copernicustjenesterne i artikel 5, stk. 1, behøver.
2. Kommissionen indgår en delegationsaftale med EUMETSAT og overdrager denne ansvaret for at drive særlige missioner og sikre adgang til bidragende missionsdata i henhold til dens mandat og ekspertise.
3. Delegationsaftaler med ESA og EUMETSAT indgås på grundlag af en afgørelse om uddelegering, der vedtages af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 58, stk. 1, litra c), i finansforordningen.
4. I overensstemmelse med artikel 60 i finansforordningen handler ESA og EUMETSAT, når det er hensigtsmæssigt, som ordregivende myndigheder med beføjelse til at træffe afgørelser vedrørende gennemførelsen og koordineringen af de indkøbsopgaver, som delegeres til dem.
5. Delegationsaftalerne fastlægger, i det omfang det er nødvendigt for udførelsen af de opgaver og den budgetgennemførelse, der uddelegeres, de generelle vilkår for forvaltningen af de midler, der overdrages til ESA og EUMETSAT, og tager, når det er hensigtsmæssigt, hensyn til ESA's langsigtede scenarium. De fastlægger navnlig de aktioner, der skal gennemføres for så vidt angår udvikling, indkøb og drift af Copernicusrumkomponenten, den relevante finansiering, forvaltningsprocedurer og overvågnings- og kontrolforanstaltninger, foranstaltninger i tilfælde af mangelfuld kontraktgennemførelse med hensyn til omkostninger, tidsplan, resultater og indkøb samt regler for ejendomsretten til alle materielle og immaterielle aktiver.
6. Overvågnings- og kontrolforanstaltningerne omfatter navnlig en foreløbig oversigt over forventede udgifter, systematiske oplysninger til Kommissionen om omkostninger og tidsplanen og, i tilfælde af afvigelser mellem de planlagte budgetter, resultater og tidsplan, korrigerende indgreb, som skal sikre gennemførelsen af aktiviteterne inden for rammerne af de tildelte bevillinger.
7. Copernicusudvalget høres om afgørelsen om uddelegering, der er nævnt i stk. 3 i nærværende artikel, efter rådgivningsproceduren i artikel 30, stk. 3. Copernicusudvalget underrettes på forhånd om de delegationsaftaler, der skal indgås af Unionen, repræsenteret ved Kommissionen, med ESA og EUMETSAT.
8. Kommissionen underretter Copernicusudvalget, om resultaterne af evalueringen af indkøbsudbuddene og de kontrakter med enheder i den private sektor, som ESA og EUMETSAT skal indgå, herunder oplysninger vedrørende underentrepriser.
Artikel 11
Tjenesteoperatører
1. Kommissionen kan ved hjælp af delegationsaftaler eller aftalemæssige arrangementer, hvis dette er behørigt begrundet i aktionens særlige karakter og eksisterende specifik ekspertise, mandat, drifts- og forvaltningskapacitet, overdrage gennemførelsen af opgaver i forbindelse med servicekomponenten, bl.a. til følgende enheder:
a)
Det Europæiske Miljøagentur (EEA)
b)
Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex)
c)
Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur (EMSA)
d)
EU-Satellitcentret (SATCEN)
e)
Det Europæiske Center for Mellemfristede Vejrprognoser (ECMWF)
f)
andre relevante europæiske agenturer, grupperinger eller konsortier af nationale organer.
Delegationsaftaler med tjenesteoperatørerne indgås på grundlag af en afgørelse om uddelegering, der vedtages af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 58, stk. 1, litra c), i finansforordningen.
2. Ved valget af de i stk. 1 omhandlede enheder tages der behørigt hensyn til omkostningseffektiviteten ved overdragelsen af de pågældende opgaver og indvirkningen på enhedernes ledelsesstruktur og deres finansielle og menneskelige ressourcer.
3. Copernicusudvalget høres om afgørelsen om uddelegering, jf. stk. 1, efter rådgivningsproceduren i artikel 30, stk. 3. Copernicusudvalget underrettes på forhånd om delegationsaftaler, der skal indgås af Unionen, repræsenteret ved Kommissionen, og tjenesteoperatørerne.
Artikel 12
Kommissionens arbejdsprogram
1. Kommissionen vedtager ved hjælp af en gennemførelsesretsakt et årligt arbejdsprogram for Copernicus i henhold til artikel 84 i finansforordningen.
2. Det årlige arbejdsprogram skal indeholde en gennemførelsesplan, der skal indeholde en nærmere beskrivelse af aktioner i forbindelse med Copernicuskomponenterne i artikel 5, 6 og 7 og være fremadskuende og tage hensyn til udviklingen i brugernes behov og den teknologiske udvikling.
3. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 4, i nærværende forordning.
Artikel 13
Samarbejde med medlemsstaterne
1. Kommissionen samarbejder med medlemsstaterne for at forbedre udvekslingen af data og informationer mellem dem og fremme udviklingen af datadistribution på regionale og lokale planer. Kommissionen søger at sikre, at de nødvendige data og informationer er til rådighed for Copernicus. Medlemsstaternes bidragende missioner, tjenester og in-situ-infrastrukturer er væsentlige bidrag til Copernicus.
2. Kommissionen kan ved gennemførelsesretsakter vedtage foranstaltninger for at fremme medlemsstaternes anvendelse af Copernicusdata og Copernicusinformationer og støtte deres adgang til teknologi og udvikling inden for jordobservation. Sådanne foranstaltninger må ikke medføre forvridning af den frie konkurrence. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 4.
KAPITEL III
OFFENTLIGE UDBUD
AFDELING I
Generelle bestemmelser om offentlige indkøb
Artikel 14
Generelle principper
Med forbehold af artikel 8, stk. 7, og foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte Unionens væsentlige sikkerhedsinteresser eller den offentlige sikkerhed eller for at overholde Unionens eksportkontrolkrav, finder finansforordningen, især vedrørende principperne om åben adgang og loyal konkurrence i hele den industrielle forsyningskæde, udbud på baggrund af gennemsigtig og rettidig information, klar meddelelse om gældende regler for offentlige indkøb, udvælgelses- og tildelingskriterier og andre relevante oplysninger, med henblik på lige vilkår for alle potentielle tilbudsgivere, anvendelse på Copernicus.
Artikel 15
Specifikke mål
Ved indkøbsproceduren forfølges følgende mål af de ordregivende myndigheder i deres udbud:
a)
fremme den bredeste og mest åbne deltagelse i hele Unionen af alle økonomiske operatører, navnlig nytilkomne og SMV'er, herunder ved at tilskynde tilbudsgiverne til at anvende underentreprise
b)
undgå eventuelt misbrug af dominerende stilling og afhængighed af en enkelt leverandør
c)
drage fordel af tidligere investeringer i den offentlige sektor og af de indhøstede erfaringer samt af virksomhedernes erfaringer og kompetencer, samtidig med at det sikres, at reglerne for konkurrencebaserede udbud overholdes
d)
anvende flere leverandører, når det er hensigtsmæssigt, for at sikre en bedre overordnet kontrol med Copernicus, dets omkostninger og tidsplanen
e)
når det er hensigtsmæssigt, tage hensyn til de samlede omkostninger i løbet af den nyttige livscyklus for produktet, tjenesteydelsen eller arbejdet, der er genstand for udbuddet.
AFDELING II
Særlige bestemmelser om offentlige indkøb
Artikel 16
Sikring af rimelige konkurrencevilkår
Den ordregivende myndighed træffer de nødvendige foranstaltninger til sikring af ensartede konkurrencevilkår, når en økonomisk operatør tidligere har deltaget i aktiviteter i tilknytning til genstanden for udbuddet, og når dette:
a)
kan medføre betydelige fordele for denne økonomiske operatør for så vidt angår intern viden og således kan skabe bekymring om overholdelse af princippet om ligebehandling, eller
b)
påvirker de normale konkurrencevilkår eller den upartiskhed og objektivitet, som gælder ved tildeling eller opfyldelse af kontrakter.
Disse foranstaltninger må ikke forvride konkurrence eller bringe ligebehandling eller fortroligheden af de data, der indsamles om virksomheder, deres forretningsforbindelser og omkostningsstruktur, i fare. I denne forbindelse tager foranstaltningerne hensyn til kontraktens art og bestemmelser.
Artikel 17
Informationssikkerhed
I forbindelse med kontrakter, der omfatter, kræver, og/eller indeholder klassificerede oplysninger, anfører den ordregivende myndighed i udbudsdokumenterne alle nødvendige foranstaltninger og krav med henblik på at sikre disse oplysningers sikkerhed på det krævede niveau.
Artikel 18
Forsyningssikkerhed
Den ordregivende myndighed specificerer i udbudsdokumenterne sine krav i forhold til forsyningssikkerhed og pålidelighed i levering af tjenesteydelser til gennemførelse af kontrakten.
Artikel 19
Kontrakter med betingede ordrer
1. Den ordregivende myndighed kan indgå en kontrakt med betingede ordrer.
2. En kontrakt med betingede ordrer består af en fast ordre, der ledsages af en budgetmæssig forpligtelse, som resulterer i et fast tilsagn om udførelse af de arbejder, leverancer eller tjenesteydelser, der gælder for denne ordre, og en eller flere ordrer, der både budgetmæssigt og gennemførelsesmæssigt er betingede. I udbudsdokumenterne redegøres for de elementer, der gælder for kontrakter med betingede ordrer. Heri defineres navnlig kontraktens genstand, pris eller grundlag for beregning heraf og bestemmelser vedrørende levering af arbejder, leverancer og tjenesteydelser for hver ordre.
3. Ydelserne i den faste del af kontrakten skal udgøre et samlet hele. Det samme gælder for ydelserne i forbindelse med hver betinget ordre, idet der tages hensyn til ydelserne i alle foregående ordrer.
4. Hver betinget ordre gennemføres på grundlag af en afgørelse truffet af den ordregivende myndighed, som meddeles kontrahenten i overensstemmelse med kontrakten. Hvis en betinget ordre bekræftes sent eller ikke bekræftes, kan kontrahenten, hvis det er fastsat i kontrakten, og på de betingelser, der er fastsat heri, modtage godtgørelse i form af ventepenge eller skadeserstatning.
5. Når den ordregivende myndighed i forbindelse med en bestemt ordre konstaterer, at de i den pågældende ordre aftalte arbejder, leverancer eller tjenesteydelser ikke er gennemført, kan den kræve erstatning og ophæve kontrakten, hvis dette er fastsat i kontrakten og på de betingelser, der er fastsat heri.
Artikel 20
Kontrakter efter regning
1. Den ordregivende myndighed kan vælge en kontrakt, der helt eller delvist indgås efter regning, med en maksimal beløbsgrænse, og på de betingelser, der er fastsat i stk. 2.
Den pris, som skal betales for sådanne kontrakter, består af en godtgørelse af de samlede faktiske udgifter, som kontrahenten har afholdt i henhold til kontrakten, såsom udgifter til arbejdsløn, materialer, forbrugsmaterialer, anvendelse af udstyr og infrastrukturer, som er nødvendige for at opfylde kontrakten. Til disse udgifter lægges enten et fast beløb, der dækker indirekte omkostninger og avancer, eller et beløb, der dækker generalomkostninger, og en kontraktpræmie på basis af opfyldelse af mål med hensyn til resultater og overholdelse af tidsplanen.
2. Den ordregivende myndighed kan vælge en kontrakt, der helt eller delvist indgås efter regning, når det objektivt er umuligt præcist at angive en fast pris, og hvis det med rimelighed kan påvises, at en sådan fast pris ville blive unormalt høj på grund af usikkerhed i forbindelse med kontraktens gennemførelse af følgende årsager:
a)
kontrakten indeholder meget komplekse elementer eller omfatter anvendelse af ny teknologi, hvilket medfører betydelig teknisk usikkerhed, eller
b)
de aktiviteter, som aftalen vedrører, skal af operationelle årsager indledes uden forsinkelse, selv om det endnu ikke er muligt at fastsætte en fast og endelig pris, eftersom der foreligger betydelige usikkerhedsmomenter, eller kontraktens gennemførelse delvist afhænger af gennemførelsen af andre kontrakter.
3. Prisloftet i kontrakter, der helt eller delvist indgås efter regning, er det maksimale beløb, der kan udbetales. Det må kun overskrides i behørigt begrundede tilfælde, og hvis den ordregivende myndighed på forhånd har givet sit samtykke.
4. I udbudsdokumenterne vedrørende kontrakter, der helt eller delvist indgås efter regning, angives følgende:
a)
kontraktens art, dvs. at der er tale om en kontrakt, der helt eller delvist er indgået efter regning op til et prisloft
b)
i forbindelse med en kontrakt, der delvist indgås efter regning, hvilke kontraktelementer der er omfattet af en refusion efter regning
c)
prisloftet
d)
kriterier for tildeling, der navnlig skal gøre det muligt at vurdere rimeligheden af det samlede anslåede budget, hvilke omkostninger der er støtteberettigede, reglerne for beregning af disse omkostninger og den avance, der er nævnt i det udbud, der skal evalueres
e)
den type tillæg, som i henhold til stk. 1 skal anvendes på de faktiske udgifter
f)
de bestemmelser og procedurer, der er afgørende for, om den bydendes anslåede omkostninger til kontraktens gennemførelse er støtteberettigede i overensstemmelse med principperne i stk. 5
g)
de regnskabsregler, som de bydende skal følge
h)
for kontrakter, der delvist er indgået efter regning, og som skal konverteres til kontrakter med en fast og endelig pris, parametrene for denne konvertering.
5. Omkostninger, som er anmeldt af kontrahenten under gennemførelsen af en kontrakt, der helt eller delvist er indgået efter regning, er kun støtteberettigede, hvis de:
a)
reelt er afholdt i kontraktperioden, med undtagelse af udgifter til udstyr, infrastrukturer og immaterielle anlægsaktiver, der er nødvendige for kontraktens gennemførelse, og hvor den samlede købsværdi vil kunne anses for at være støtteberettiget
b)
er anført i det samlede anslåede budget, eventuelt ændret ved tillægskontrakter til den oprindelige kontrakt
c)
er nødvendige for kontraktens gennemførelse
d)
er afholdt i forbindelse med kontraktens gennemførelse og kan tilskrives denne
e)
kan identificeres, kontrolleres og er registreret i kontrahentens regnskaber og fastlagt i overensstemmelse med de regnskabsstandarder, som er nævnt i udbudsbetingelserne og kontrakten
f)
opfylder kravene i den gældende skatte- og sociallovgivning
g)
ikke afviger fra betingelserne i kontrakten
h)
er rimelige og berettigede og overholder kravene til forsvarlig økonomisk forvaltning, navnlig med hensyn til sparsommelighed og produktivitet.
Kontrahenten er ansvarlig for registrering af sine omkostninger og for korrekt bogføring og yderligere dokumentation til påvisning af, at de omkostninger, der kræves dækket, er i overensstemmelse med principperne i nærværende artikel. Omkostninger, som ikke kan begrundes af kontrahenten, er ikke støtteberettigede, og ansøgningen om godtgørelse afvises.
6. Den ordregivende myndighed er ansvarlig for følgende opgaver med henblik på at sikre, at kontrakter, der indgås efter regning, gennemføres korrekt:
a)
den fastsætter det mest realistiske prisloft og sikrer tilstrækkelig fleksibilitet, således at der kan tages hensyn til tekniske vanskeligheder
b)
den konverterer kontrakter, der delvist indgås efter regning, til fastpriskontrakter, så snart det under kontraktens gennemførelse er muligt at fastsætte en fast og endelig pris, og skal i denne forbindelse fastsætte parametrene for konvertering af kontrakter, der er indgået efter regning, til endelige fastpriskontrakter
c)
den vedtager overvågnings- og kontrolforanstaltninger, som navnlig omfatter en foreløbig oversigt over forventede udgifter
d)
den fastsætter passende principper, værktøjer og procedurer for gennemførelse af kontrakter, navnlig med henblik på at identificere og kontrollere, om de omkostninger, der er oplyst af kontrahenten eller underleverandøren under gennemførelsen af kontrakten, er støtteberettigede, og med henblik på anvendelse af tillægskontrakter til kontrakten
e)
den kontrollerer, at kontrahenten og underleverandørerne følger de regnskabsstandarder, som er nævnt i kontrakten, og kravet om at fremlægge regnskabsbilag, der giver et retvisende billede af regnskaberne
f)
den sikrer løbende under hele kontraktens gennemførelse, at de principper, værktøjer og procedurer, som er nævnt i litra d), er effektive.
Artikel 21
Tillægskontrakter
Den ordregivende myndighed og kontrahenterne kan ændre kontrakten ved et tillæg, når tillægget opfylder alle nedenstående betingelser:
a)
kontraktens genstand forbliver uændret
b)
den økonomiske ligevægt i kontrakten forstyrres ikke
c)
der indføres ikke betingelser, der, hvis de var fremgået af den oprindelige tildelingsprocedure, ville have gjort det muligt for andre tilbudsgivere end de oprindeligt antagne at deltage eller ville have gjort det muligt at acceptere et andet bud end det, som oprindeligt blev antaget.
Artikel 22
Underentreprise
1. Den ordregivende myndighed anmoder tilbudsgiveren om at give en del af kontrakten i underentreprise ved hjælp af konkurrencebaserede udbud på de relevante niveauer af underentreprise til andre virksomheder end dem, der tilhører tilbudsgiverens virksomhedsgruppe, navnlig til nytilkomne og SMV'er.
2. Den ordregivende myndighed udtrykker den krævede del af kontrakten, der skal gives i underentreprise, i en ramme fra en minimumsprocentsats til en maksimumsprocentsats. Den sikrer, at sådanne procentsatser står i rimeligt forhold til kontraktens mål og værdi, under hensyntagen til arten af den berørte erhvervssektor, og navnlig til konkurrenceniveauet og det erhvervsmæssige potentiale.
3. Angiver tilbudsgiveren i sit tilbud, at denne ikke agter at give nogen del af kontrakten i underentreprise eller give en mindre del end minimumsprocentsatsen i rammen i stk. 2 i underentreprise, meddeler tilbudsgiveren den ordregivende myndighed grundene hertil. Den ordregivende myndighed forelægger Kommissionen disse oplysninger.
4. Den ordregivende myndighed kan afvise de underleverandører, som er udvalgt af tilbudsgiveren under proceduren for tildeling af hovedkontrakten eller af den tilbudsgiver, der er valgt til udførelse af kontrakten. Myndigheden begrunder skriftligt afvisningen, som kun kan ske på grundlag af de kriterier, der fandt anvendelse ved udvælgelsen af tilbudsgiverne til hovedkontrakten.
KAPITEL IV
DATA- OG SIKKERHEDSPOLITIK
Artikel 23
Copernicusdata- og Copernicusinformationspolitik
1. Copernicusdata- og Copernicusinformationspolitikken for aktioner, der finansieres i henhold til Copernicus, skal støtte målene i artikel 4 og følgende mål:
a)
fremme anvendelse og deling af Copernicusdata og Copernicusinformationer
b)
styrke markederne for europæisk jordobservation (navnlig i downstreamsektoren) for at skabe vækst og beskæftigelse
c)
bidrage til et bæredygtigt og kontinuerligt udbud af Copernicusdata og Copernicusinformationer
d)
støtte de europæiske forsker-, teknologi- og innovationssamfund.
2. Særlige missionsdata og Copernicusinformationer gøres tilgængelige gennem formidlingsplatforme i Copernicus på foruddefinerede tekniske betingelser på en fuldstændig, åben og gratis basis, dog med følgende begrænsninger:
a)
licensbetingelser for tredjepartsdata og -informationer
b)
formater, karakteristika og formidlingskanaler
c)
Unionens eller dens medlemsstaters sikkerhedsinteresser og eksterne forbindelser
d)
risiko for forstyrrelser af sikkerhedsmæssige eller tekniske grunde af det system, der producerer Copernicusdata og Copernicusinformationer
e)
sikring af pålidelig adgang til Copernicusdata og Copernicusinformation for europæiske brugere.
Artikel 24
Betingelser og begrænsninger for adgang til og brug af Copernicusdata og -informationer
1. Kommissionen kan under overholdelse af politikkerne for tredjepartsdata- og -informationer og med forbehold af de regler og procedurer, der gælder for rum- og in situ-infrastruktur under national kontrol eller under internationale organisationers kontrol, vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 31 med hensyn til:
a)
betingelserne og procedurerne for så vidt angår adgang til, registrering og anvendelse af Copernicusdata og Copernicusinformationer, herunder formidlingskanaler
b)
de specifikke tekniske kriterier, som er nødvendige for at undgå forstyrrelser i Copernicusdata og Copernicusinformationer, herunder prioriteret adgang
c)
kriterierne og procedurerne for begrænsning af erhvervelsen eller formidlingen af Copernicusdata og Copernicusinformationer på grund af modstridende rettigheder.
2. Kommissionen kan under overholdelse af politikkerne for tredjepartsdata- og -informationer og med forbehold af de regler og procedurer, der gælder for rum- og in situ-infrastruktur under national kontrol eller under internationale organisationers kontrol, vedtage foranstaltninger efter undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 4, med hensyn til:
a)
de tekniske specifikationer for overførsel og brug af særlige missionsdata, der fremsendes til modtagestationer eller via særlige forbindelser med stor båndbredde, der ikke indgår i Copernicus
b)
de tekniske specifikationer for arkivering af Copernicusdata og Copernicusinformationer.
3. Kommissionen fastsætter de relevante licensbetingelser og -procedurer for særlige missionsdata og Copernicusinformationer og fremsendelsen af satellitdata til modtagestationer eller via særlige forbindelser med stor båndbredde til stationer, der ikke indgår i Copernicus, i overensstemmelse med denne forordning og de gældende tredjepartsrettigheder.
Artikel 25
Beskyttelse af sikkerhedsmæssige interesser
1. Kommissionen evaluerer Copernicus' sikkerhedsramme under hensyn til målene i artikel 4. Til det formål vurderer Kommissionen de fornødne sikkerhedsforanstaltninger, der skal udformes på en sådan måde, at enhver risiko eller trussel i forbindelse med Unionens eller dens medlemsstaters interesser eller sikkerhed undgås, navnlig med henblik på at sikre overholdelsen af principperne i afgørelse 2001/844/EF og afgørelse 2013/488/EU.
2. På grundlag af den i stk. 1 omhandlede evaluering fastsætter Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter de nødvendige sikkerhedsrelaterede tekniske specifikationer for Copernicus. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 4.
3. Kommissionen kan bistås af uafhængige eksperter fra medlemsstaterne for at definere de tekniske specifikationer for sikkerhedsrammen i stk. 2.
4. Med forbehold af stk. 2 træffer Rådet afgørelse om, hvilke foranstaltninger der skal træffes, når Unionens eller dens medlemsstaters sikkerhed kan være berørt af data og information fra Copernicus.
5. Når EU-klassificerede informationer genereres eller behandles i Copernicus, sikrer alle deltagere en grad af beskyttelse, der svarer til den, der er garanteret ved de forskrifter, som er fastsat i bilaget til afgørelse 2001/844/EF og i bilagene til afgørelse 2013/488/EU.
KAPITEL V
FORSKELLIGE BESTEMMELSER
Artikel 26
Internationalt samarbejde
1. Følgende lande eller internationale organisationer kan deltage i Copernicus på grundlag af passende aftaler:
a)
lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), som er kontraherende parter i EØS-aftalen, i overensstemmelse med betingelserne fastlagt i EØS-aftalen
b)
kandidatlande samt potentielle kandidater i overensstemmelse med de respektive rammeaftaler eller protokoller til associeringsaftaler om de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer
c)
Det Schweiziske Forbund, andre tredjelande, som ikke er nævnt i litra a) og b), og internationale organisationer i henhold til aftaler, som Unionen har indgået med sådanne tredjelande eller internationale organisationer i medfør af artikel 218 i TEUF, og indeholdende betingelserne og de nærmere regler for deres deltagelse.
2. De lande eller internationale organisationer, der er omhandlet i stk. 1, kan yde finansiel støtte eller bidrag i form af naturalydelser til Copernicus. Denne finansielle støtte og disse bidrag skal betragtes som eksterne formålsbestemte indtægter i henhold til artikel 21, stk. 2, i finansforordningen og skal være tilladt i henhold til vilkårene og betingelserne i den aftale, der er indgået med det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation.
3. International koordinering af observationssystemer og dermed forbundne dataudvekslinger kan tages op af Copernicus, således at det kan styrke sin globale dimension og komplementaritet, under hensyn til eksisterende internationale aftaler og koordineringsprocesser.
Artikel 27
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen træffer passende foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser i forbindelse med gennemførelse af aktioner, der finansieres under Copernicus; beskyttes ved indførelse af foranstaltninger til forebyggelse af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter, ved effektive kontroller og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt i givet fald ved sanktioner, som er effektive, forholdsmæssige og har afskrækkende virkning.
2. Kommissionen eller dens repræsentanter og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underleverandører, som har modtaget EU-midler i henhold til Copernicus.
3. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter bestemmelserne og procedurerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (14) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (15) foretage undersøgelse, herunder kontrol og inspektion på stedet, for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige aktiviteter, der påvirker Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om tilskud eller en kontrakt om finansiering under Copernicus.
4. Samarbejdsaftaler med tredjelande og med internationale organisationer, kontrakter, aftaler om tilskud og afgørelser om tilskud som følge af gennemførelsen af Copernicus skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage sådanne revisioner og undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive kompetencer, uden at dette griber ind i stk. 1, 2 og 3.
Artikel 28
Ejerskab
1. Unionen er ejer af alle materielle og immaterielle aktiver, som skabes eller udvikles under Copernicus. Med henblik herpå indgås der aftaler med tredjeparter med hensyn til eksisterende ejendomsrettigheder, når det er relevant.
2. Vilkår og betingelser, der er knyttet til overdragelsen af ejendomsretten til Unionen, fastsættes i de aftaler, der er omhandlet i stk. 1.
3. Kommissionen sikrer via en hensigtsmæssig ramme optimal udnyttelse af de aktiver, der er nævnt i denne artikel; navnlig skal den forvalte de intellektuelle ejendomsrettigheder i forbindelse med Copernicus så effektivt som muligt under hensyntagen til behovet for at beskytte Unionens intellektuelle ejendomsrettigheder og give dem værdi, alle interessenters interesser og behovet for en harmonisk udvikling af markederne og af nye teknologier og kontinuitet i tjenesterne. Med henblik herpå sikrer den, at kontrakter, der indgås i forbindelse med Copernicus, omfatter mulighed for at overdrage eller licensere intellektuelle ejendomsrettigheder, der fremkommer som følge af arbejde udført under Copernicus.
Artikel 29
Bistand til Kommissionen
Kommissionen kan bistås af uafhængige eksperter på forskellige områder vedrørende omfanget af Copernicus, der kommer fra en bred kreds af interessenter, herunder repræsentanter for Copernicusbrugere og nationale enheder med ansvar for rummet, til at levere den nødvendige tekniske og videnskabelige ekspertise såvel som tværfaglige og tværsektorielle perspektiver, under hensyn til de relevante eksisterende initiativer i Unionen og på nationale og regionale planer.
Artikel 30
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg (Copernicusudvalget). Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
Copernicusudvalget mødes i forskellige sammensætninger, navnlig med hensyn til sikkerhedsaspekter (»sikkerhedsorganet«).
2. Copernicusudvalget opretter »brugerforummet« som en arbejdsgruppe til at rådgive Copernicusudvalget om aspekter vedrørende brugerbehov i henhold til sin forretningsorden.
3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011.
4. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
5. Repræsentanter for enheder, der har fået overdraget opgaver under Copernicus, deltager, når det er hensigtsmæssigt, i arbejdet i Copernicusudvalget som observatører på vilkår, der fastsættes i udvalgets forretningsorden.
6. De aftaler, der indgås af Unionen, jf. artikel 26, kan indeholde bestemmelser om, at repræsentanter for tredjelande eller internationale organisationer, når det er hensigtsmæssigt, kan deltage i arbejdet i Copernicusudvalget på vilkår, der fastsættes i udvalgets forretningsorden.
7. Copernicusudvalget mødes med regelmæssige mellemrum, helst kvartalsvis. Kommissionen forelægger en rapport om Copernicus' forløb på hvert møde. Disse rapporter skal give et generelt overblik over Copernicus' status og udvikling, navnlig med hensyn til risikostyring, omkostninger, tidsplan, resultater, indkøb og relevant rådgivning til Kommissionen.
Artikel 31
Udøvelse af delegationen
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 9, stk. 7, og artikel 24, stk. 1, tillægges Kommissionen for Copernicus' varighed.
3. Den i artikel 9, stk. 7, og artikel 24, stk. 1, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Tilbagekaldelsen får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 9, stk. 7, og artikel 24, stk. 1, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Denne frist forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 32
Evaluering
1. Senest den 31. december 2017 udarbejder Kommissionen efter samråd med relevante interessenter en evalueringsrapport om opfyldelsen af målene for alle opgaver, der finansieres af Copernicus, med hensyn til deres resultater og virkninger, deres værdiforøgelse på europæisk plan og effektiviteten af anvendelsen af ressourcer. Evalueringen skal være rettet mod den fortsatte relevans af alle mål samt foranstaltningers bidrag til de mål, som er beskrevet i artikel 4, gennemførelsen af den organisatoriske struktur og de anvendte tjenesters omfang. Evalueringen skal omfatte en vurdering af muligheden for at involvere relevante europæiske agenturer (herunder Det Europæiske GNSS-agentur) og, hvis det er relevant, ledsages af relevante lovgivningsmæssige forslag.
Nærmere bestemt skal evalueringen vurdere virkningen af Copernicusdata- og Copernicusinformationspolitikken på interessenterne, downstreambrugerne, indflydelsen på erhvervslivet såvel som på nationale og private investeringer i jordobservationsinfrastrukturer.
2. Kommissionen foretager den i stk. 1 omhandlede evaluering i tæt samarbejde med operatørerne og Copernicus' brugere og undersøger effektiviteten af Copernicus og dets bidrag til de mål, der er nævnt i artikel 4. Kommissionen meddeler konklusionerne af disse evalueringer til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget og foreslår om nødvendigt passende foranstaltninger.
3. Kommissionen og medlemsstaterne kan om nødvendigt med bistand fra uafhængige enheder foretage en evaluering af, hvordan de pågældende projekter er blevet gennemført, og af virkningen af deres gennemførelse, således at det kan bedømmes, om de fastsatte mål, herunder vedrørende beskyttelsen af miljøet, er blevet nået.
4. Kommissionen kan anmode en medlemsstat om at fremlægge en særlig evaluering af aktionerne og de dermed forbundne projekter, der finansieres i medfør af denne forordning, eller, hvis det er relevant, om at give den de oplysninger og den bistand, der kræves for udførelsen af en evaluering af sådanne projekter.
Artikel 33
Ophævelse
1. Forordning (EU) nr. 911/2010 ophæves.
2. Enhver foranstaltning, der træffes på grundlag af forordning (EU) nr. 911/2010, forbliver gyldig.
3. Henvisninger til den ophævede forordning (EU) nr. 911/2010 gælder som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilaget.
Artikel 34
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. april 2014.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 377/2014,
annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014,
Copernicus-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 911/2010 kumoamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 189 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ovat kuulleet alueiden komiteaa,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (Global Monitoring for Environment and Security, GMES) on ollut maan seurantaan liittyvä hanke, jota johtaa unioni ja joka toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) kanssa. GMES-ohjelma sai alkunsa toukokuussa 1998, jolloin Euroopan avaruustoiminnan kehittämiseen osallistuvat instituutiot antoivat yhteisen julistuksen, niin kutsutun Bavenon manifestin. Manifestissa peräänkuulutettiin pitkäaikaista sitoutumista avaruussijoitteisten ympäristönseurantapalvelujen kehittämiseen, jossa hyödynnetään ja kehitetään edelleen eurooppalaista osaamista ja teknologiaa. Vuonna 2005 unioni teki strategisen valinnan riippumattoman eurooppalaisen maanseurantakapasiteetin kehittämisestä yhdessä ESAn kanssa voidakseen tarjota palveluja ympäristö- ja turvallisuusalalla.
(2)
Kyseisen aloitteen perusteella Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 911/2010 (3) perustettiin Euroopan maanseurantaohjelma (GMES) ja annettiin säännöt sen ensivaiheen toiminnan täytäntöönpanoa varten.
(3)
Asetuksella (EU) N:o 911/2010 perustetun ohjelman olisi jatkuttava neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (4) vahvistetun vuosia 2014-2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa, mutta ohjelmasta käytettävän lyhenteen ’GMES’ sijaan sen nimi olisi korvattava nimellä ’Copernicus’, joka olisi yleisölle suunnatun viestinnän kannalta käyttökelpoisempi. Komissio on rekisteröinyt tavaramerkin, jotta unionin toimielimet voivat käyttää sitä ja lisensoida sen käytön muille asiaan liittyville käyttäjille, etenkin ydinpalvelujen tarjoajille.
(4)
Copernicus-ohjelma, jäljempänä ’Copernicus’, perustuu unionin, ESAn ja jäsenvaltioiden väliseen kumppanuuteen. Sen olisi näin ollen pohjauduttava olemassa oleviin eurooppalaisiin ja kansallisiin valmiuksiin ja täydennettävä niitä uusilla, yhteisesti kehitetyillä resursseilla. Tämän lähestymistavan toteuttamiseksi komission olisi pyrittävä pitämään yllä vuoropuhelua ESAn ja jäsenvaltioiden kanssa, joilla on asianomaisia avaruus- ja in situ -resursseja.
(5)
Copernicuksessa olisi sen tavoitteiden saavuttamiseksi varmistettava unionin itsenäinen kapasiteetti avaruudesta suoritettavan seurannan osalta ja tarjottava operationaalisia palveluja ympäristön, pelastuspalvelutoimien ja siviiliturvallisuuden alalla kunnioittaen täysin kansallisia toimeksiantoja virallisista varoituksista. Siinä olisi hyödynnettävä myös käytettävissä olevia, pääasiassa jäsenvaltioiden toteuttamia edistäviä hankkeita ja niiden toimittamia in situ -tietoja. Copernicuksessa olisi hyödynnettävä mahdollisimman kattavasti avaruudesta suoritettavaan seurantaan ja palveluihin liittyviä jäsenvaltioiden valmiuksia. Copernicuksessa olisi myös hyödynnettävä eurooppalaisten kaupallisten aloitteiden tarjoamaa kapasiteettia sekä edistettävä elinvoimaisen kaupallisen avaruusalan kehitystä Euroopassa. Lisäksi olisi edistettävä tiedonsiirtoa optimoivia järjestelmiä, jotta voidaan vahvistaa edelleen valmiuksia vastata lähes reaaliaikaisia tietoja koskevaan lisääntyvään käyttäjäkysyntään.
(6)
Jotta maanseurantateknologian käyttöä voitaisiin edistää ja helpottaa sekä paikallisten viranomaisten että pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, parissa, olisi edistettävä erityisiä Copernicus-datan jakelua käsitteleviä verkkoja, jotka koostuvat kansallisista ja alueellisista elimistä.
(7)
Copernicuksen tavoitteena olisi oltava sellaisten ympäristö- ja turvallisuusalaa koskevien tarkkojen ja luotettavien tietojen tarjoaminen, jotka on räätälöity käyttäjien tarpeiden mukaan ja jotka tukevat muita unionin toimintalinjoja, varsinkin niitä, jotka liittyvät sisämarkkinoihin, liikenteeseen, ympäristöön, energiaan, pelastuspalvelutoimiin ja siviiliturvallisuuteen, kolmansien maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön ja humanitaarisiin avustustoimiin.
(8)
Copernicusta olisi pidettävä Euroopan panoksena maapallon tilan seurantaa käsittelevän ryhmän (Group on Earth Observations, GEO) puitteissa kehitettävän maailmanlaajuisen maanhavainnointijärjestelmän (Global Earth Observation System of Systems, GEOSS) rakentamiseen.
(9)
Copernicus olisi toteutettava johdonmukaisesti muiden asiaan liittyvien unionin välineiden ja toimien kanssa, joita ovat erityisesti ympäristö- ja ilmastonmuutostoimet sekä välineet turvallisuuden, henkilötietojen suojan, kilpailukyvyn ja innovaation, koheesion, tutkimuksen, liikenteen, kilpailun ja kansainvälisen yhteistyön alalla, sekä Euroopan satelliittinavigointijärjestelmien (Galileo ja EGNOS) kanssa. Copernicus-datan olisi lisäksi oltava yhdenmukaista jäsenvaltioiden paikkaviitetietojen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/2/EY (5) perustetun unionin paikkatietoinfrastruktuurin täytäntöönpanosääntöjen ja teknisten suuntaviivojen kanssa. Copernicuksen olisi lisäksi täydennettävä 1 päivänä helmikuuta 2008 annetussa komission tiedonannossa ”Kohti yhteistä ympäristötietojärjestelmää (Shared Environmental Information System, SEIS)” tarkoitettua yhteistä ympäristötietojärjestelmää ja hätätilanteiden hallintaan liittyviä unionin toimia. Copernicus olisi pantava täytäntöön julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/98/EY (6) tavoitteiden mukaisesti, joita ovat erityisesti avoimuus, palvelujen kehittämistä edistävät edellytykset ja taloudelliseen kasvuun ja työpaikkojen luomiseen myötävaikuttaminen. Copernicus-datan ja -informaation tulisi olla vapaasti ja avoimesti saatavilla 26 päivänä elokuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan digitaalistrategia” tarkoitetun Euroopan digitaalistrategian tukemiseksi.
(10)
Copernicus toteutetaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian, jäljempänä ’Eurooppa 2020 -strategia’, puitteissa. Siinä olisi hyödynnettävä unionin eri toimintalinjoja ja edistettävä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista, etenkin laatimalla toimiva avaruuspolitiikka, jolla tarjotaan välineet joihinkin keskeisiin globaaleihin haasteisiin vastaamiseksi ja ilmastonmuutosta ja energian kestävyyttä koskeviin tavoitteisiin pääsemiseksi. Copernicuksella olisi myös tuettava Euroopan avaruuspolitiikan toteuttamista sekä Euroopan avaruusperusteisten tietojen ja palvelujen markkinoiden kasvua.
(11)
Copernicuksessa olisi myös hyödynnettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 (7) perustetun Horisontti 2020 -ohjelman tuottamia tuloksia, etenkin sen toimia, jotka koskevat kaukokartoitus-, ilmassa käytettävää ja in situ -teknologiaa ja -tietoja käyttävän uuden maanseurantateknologian ja -sovellusten tutkimusta ja innovointia merkittäviin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi. Komission olisi varmistettava Copernicuksen eri näkökohtien asianmukainen synergia, avoimuus ja selkeys.
(12)
Copernicuksen avaruuskomponenttia olisi kehitettävä analysoimalla vaihtoehtoja käyttäjien muuttuviin tarpeisiin vastaamiseksi. Tähän kuuluvat hankinnat kansallisista/julkisista hankkeista ja Euroopan kaupallisilta toimittajilta, uusien kohdennettujen hankkeiden yksilöiminen, kansainväliset sopimukset muihin kuin eurooppalaisiin hankkeisiin pääsyn varmistamiseksi sekä eurooppalaiset maanhavainnointimarkkinat.
(13)
Selvyyden vuoksi ja kustannusvalvonnan helpottamiseksi unionin Copernicukseen sisältyvien toimien toteuttamiseen kohdentama enimmäismäärä olisi jaettava eri luokkiin. Komission olisi kuitenkin joustavuuden vuoksi ja Copernicuksen sujuvan toteuttamisen varmistamiseksi voitava kohdentaa uudelleen varoja luokasta toiseen.
(14)
Operationaalisten palvelujen tarjoaminen riippuu Copernicuksen avaruuskomponentin moitteettomasta toimivuudesta, jatkuvasta käytettävyydestä ja turvallisuudesta. Vakava uhka avaruuskomponentin toiminnalle on kasvava yhteentörmäyksen riski muiden satelliittien ja avaruusromun kanssa. Copernicukseen sisältyviin toimiin olisi sen vuoksi kuuluttava Copernicuksen avaruuskomponentin ja sen käytön suojaaminen, mukaan lukien satelliitteja laukaistaessa. Suhteellinen rahoitusosuus tällaisten suojaamispalvelujen kustannuksiin voitaisiin rahoittaa Copernicukselle osoitetusta talousarviosta hallinnoimalla kustannuksia mahdollisimman tiukasti ja noudattamalla täysin tässä asetuksessa vahvistettua enimmäismäärää, joka on 26,5 miljoonaa euroa. Tällaista rahoitusosuutta olisi käytettävä vain Copernicus-tietojen ja -palvelujen toimittamiseen, ei infrastruktuurin hankintaan.
(15)
Copernicuksen täytäntöönpanon ja sen pitkän aikavälin suunnittelun parantamiseksi komission olisi hyväksyttävä vuotuinen työohjelma, johon sisältyy suunnitelma toimista Copernicuksen tavoitteiden täytäntöönpanemiseksi. Suunnitelman olisi oltava ennakoiva, ja siinä olisi kuvattava tarpeelliset toimet Copernicuksen täytäntöönpanemiseksi ottaen huomioon käyttäjien muuttuvat tarpeet ja teknologian kehitys.
(16)
Copernicuksen palvelukomponentin täytäntöönpanon olisi perustuttava teknisiin eritelmiin Copernicuksen monimutkaisuus ja sille osoitetut resurssit huomioon ottaen. Näin helpotettaisiin myös palvelujen julkista hyväksyntää, koska käyttäjät voisivat ennakoida palvelujen saatavuutta ja kehittymistä sekä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja muiden osapuolten kanssa. Komission olisi sen vuoksi hyväksyttävä ja tarvittaessa päivitettävä kaikkia Copernicus-palveluja varten teknisiä eritelmiä, joissa käsitellään muun muassa kattavuutta, arkkitehtuuria, teknisten palvelujen kokonaisuuksia, viitteellistä kustannusten jakoa ja suunnittelua, suorituskykytasoa, tarvetta saada avaruus- ja in situ -tietoja, kehitystä, standardeja, arkistointia ja tietojen levittämistä.
(17)
Copernicuksen avaruuskomponentin täytäntöönpanon olisi perustuttava teknisiin eritelmiin Copernicuksen monimutkaisuus ja sille osoitetut resurssit huomioon ottaen. Komission olisi sen vuoksi hyväksyttävä ja tarvittaessa päivitettävä teknisiä eritelmiä, joissa esitetään yksityiskohtaisesti toimet, joita tuetaan Copernicuksen avaruuskomponentin mukaisesti, ja niiden viitteellinen kustannusten jakautuminen ja suunnittelu. Koska Copernicuksen olisi perustuttava unionin, ESAn ja jäsenvaltioiden ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan yhteydessä tekemiin investointeihin, Copernicuksen avaruuskomponentin mukaisissa toimissa olisi otettava tarvittaessa huomioon ESAn pitkän aikavälin skenaarion osia; skenaario on ESAn valmistelema ja päivittämä asiakirja, jolla luodaan yleiset puitteet Copernicuksen avaruuskomponenttia varten.
(18)
Copernicuksen olisi oltava käyttäjälähtöinen ohjelma, mikä edellyttää käyttäjien jatkuvaa ja todellista osallistumista varsinkin palveluvaatimusten määrittelyyn ja validointiin.
(19)
Copernicuksen kansainvälinen ulottuvuus on erityisen merkityksellinen dataa ja informaatiota koskevan vaihdon samoin kuin seurantainfrastruktuurin käyttömahdollisuuksien kannalta. Tällainen data- ja informaatiovaihto on kustannustehokkaampaa kuin tiedonostojärjestelmät ja vahvistaa Copernicuksen globaalia ulottuvuutta.
(20)
Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyssä sopimuksessa sekä ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokkaiden kanssa tehdyissä puitesopimuksissa määrätään kyseisten maiden osallistumisesta unionin ohjelmiin. Muiden kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen osallistuminen olisi mahdollistettava kansainvälisillä sopimuksilla.
(21)
Jäsenvaltioiden, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen olisi voitava osallistua ohjelmien rahoitukseen asianmukaisten sopimusten perusteella.
(22)
Komissiolla olisi oltava yleisvastuu Copernicuksesta. Komission olisi määriteltävä Copernicuksen prioriteetit ja varmistettava sen yleinen koordinointi ja valvonta. Tähän tulisi sisältyä myös erityistoimia, joilla lisätään yleisön tietoisuutta avaruusohjelmien merkityksestä Euroopan kansalaisille. Komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle hyvissä ajoin kaikki Copernicusta koskevat olennaiset tiedot.
(23)
Copernicusta toteuttaessaan komission olisi tarvittaessa tukeuduttava eurooppalaisiin hallitustenvälisiin elimiin, joiden kanssa sillä jo on kumppanuussuhde, erityisesti ESAan Copernicuksen avaruuskomponentin teknisen koordinoinnin, sen arkkitehtuurin määrittelyn, avaruusresurssien kehittämisen ja hankinnan, tietojensaannin sekä kohdennettujen hankkeiden toteuttamisen osalta. Komission olisi tukeuduttava myös Euroopan sääsatelliittijärjestöön (Eumetsat) kohdennettujen hankkeiden toteuttamisen osalta sen asiantuntemuksen ja toimeksiannon mukaisesti.
(24)
Kun otetaan huomioon Copernicuksen yhteistyökumppanuusulottuvuus ja jotta vältettäisiin teknisen asiantuntemuksen päällekkäisyys, Copernicuksen täytäntöönpano olisi siirrettävä tahoille, joilla on asianmukaiset tekniset ja ammatilliset valmiudet. Tällaisia tahoja olisi kannustettava avaamaan näiden tehtävien suorittaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (8), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, mukaisesti kilpailulle asianmukaiselle tasolle saakka.
(25)
Copernicukseen olisi sisällytettävä palvelukomponentti, jolla varmistetaan tietojen tarjoaminen ilmakehän seurannan, meriympäristön seurannan, maakartoituksen, ilmastonmuutoksen seurannan, hätätilanteiden hallinnan ja turvallisuuden alalla. Copernicuksen olisi erityisesti tarjottava tietoa ilmakehän tilasta niin paikallisella, kansallisella, Euroopan kuin maailmanlaajuisellakin tasolla; tietoa valtamerten tilasta, mukaan lukien perustamalla meriympäristön seurantaan keskittyvä eurooppalainen ryhmittymä; maakartoitusta tukevaa tietoa paikallisen, kansallisen ja eurooppalaisen politiikan toteuttamisen tueksi; tietoa ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen vaikutusten hillitsemisen tueksi; paikkatietoja hätätilanteiden hallinnan tueksi, ennalta ehkäisevät toimet mukaan lukien, ja siviiliturvallisuuden tueksi, unionin ulkoinen toiminta mukaan lukien. Komission olisi määriteltävä asianmukaiset sopimusjärjestelyt, joilla tuetaan kestävää palvelujen tarjoamista.
(26)
Copernicuksen palvelukomponentin täytäntöönpanossa komissio voi - kun se on perusteltua toimen erityisluonteen ja erityisasiantuntemuksen vuoksi - tukeutua toimivaltaisiin tahoihin, jollaisia ovat esimerkiksi Euroopan ympäristökeskus, Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (FRONTEX), Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA) sekä Euroopan unionin satelliittikeskus (EUSK), Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskus (ECMWF), muut asianomaiset eurooppalaiset virastot, kansallisten elinten ryhmittymät tai yhteenliittymät, tai muihin asianmukaisiin elimiin, joille tehtävät voidaan siirtää varainhoitoasetuksen mukaisesti. Kyseisen tahon valinnassa olisi otettava asianmukaisesti huomioon tehtävien antamisesta syntyvä kustannustehokkuus ja vaikutus kyseisen tahon hallintorakenteeseen ja sen taloudellisiin ja henkilöresursseihin.
(27)
Komission Yhteinen tutkimuskeskus on osallistunut aktiivisesti asetuksella (EU) N:o 911/2010 perustettuun GMES-aloitteeseen ja sen ensivaiheen toiminnan toteuttamiseen. Komission olisi lisäksi hyödynnettävä edelleen Yhteisen tutkimuskeskuksen tieteellistä ja teknistä tukea Copernicuksen täytäntöönpanossa.
(28)
Copernicus-ohjelman täytäntöönpanosta vastaavien tahojen julkisten hankintojen olisi oltava unionin sääntöjen tai vastaavien kansainvälisten normien mukaisia varainhoitoasetuksen julkisia hankintoja koskevien säännösten sallimissa rajoissa. Vastaavissa valtuutussopimuksissa olisi määriteltävä erityiset näihin sääntöihin tarvittavat mukautukset sekä nykyisten sopimusten jatkamista koskevat järjestelyt. Julkisilla hankinnoilla olisi pyrittävä ennen kaikkea kustannustehokkuuteen, kustannusten hallintaan, riskien vähentämiseen, tehokkuuden parantamiseen ja riippuvuuden vähentämiseen yksittäisistä toimittajista. Olisi varmistettava vapaa osallistuminen ja terve kilpailu koko toimitusketjussa sekä tasapuolisten osallistumismahdollisuuksien tarjoaminen eri toimialoille kaikilla tasoilla, mukaan lukien erityisesti uudet tulokkaat sekä pk-yritykset. Olisi vältettävä mahdollista hallitsevan aseman väärinkäyttöä ja pitkäaikaista riippuvuutta yksittäisistä toimittajista. Jotta voidaan vähentää Copernicukseen liittyviä riskejä, välttää riippuvuutta yksittäisistä toimittajista sekä varmistaa ohjelmien ja niiden kustannusten ja aikataulujen parempi yleinen hallinta, on syytä käyttää tarpeen mukaan useita eri toimituslähteitä. Lisäksi olisi turvattava Euroopan teollisuuden kehitys ja edistettävä sitä kaikilla maanhavainnointiin liittyvillä aloilla niiden kansainvälisten sopimusten mukaisesti, joiden osapuolena unioni on.
(29)
Hankintasopimuksen heikon toteuttamisen tai toteuttamatta jättämisen riskiä olisi pienennettävä mahdollisuuksien mukaan. Tätä varten toimeksisaajien olisi osoitettava luotettavuutensa sopimusten toteuttamisessa sekä tehtyjen sitoumusten että sopimuksen keston osalta. Hankintaviranomaisten olisi sen vuoksi aina, kun se on tarkoituksenmukaista, yksilöitävä toimitusten luotettavuuteen ja palvelujen tarjoamiseen liittyvät vaatimukset. Lisäksi arkaluonteisten tavaroiden ja palvelujen hankinnan osalta hankintaviranomaiset voivat asettaa kyseisille hankinnoille erityisvaatimuksia, erityisesti tietoturvallisuuden varmistamiseksi. Unionin teollisuuden olisi voitava käyttää unionin ulkopuolella sijaitsevia lähteitä tiettyjen komponenttien ja palvelujen hankkimiseksi, kun tällä osoitetaan olevan merkittäviä etuja laadun ja kustannusten kannalta, ottaen kuitenkin huomioon Copernicus-ohjelmien strateginen luonne sekä unionin turvallisuutta ja vientivalvontaa koskevat vaatimukset. On tarpeen hyödyntää julkisen sektorin investointeja sekä alan kokemusta ja osaamista varmistaen samalla, ettei kilpailutussääntöjen noudattamista vaaranneta.
(30)
Hankinnan kohteena olevan tuotteen, palvelun tai työn kokonaiskustannusten arvioimiseksi paremmin, mukaan lukien pitkän aikavälin toimintakustannukset, olisi hankinnan aikana aina kun se on tarkoituksenmukaista otettava huomioon hankinnan kohteena olevan tuotteen, palvelun tai työn koko elinkaaren aikana muodostuvat kokonaiskustannukset käyttäen kustannustehokasta lähestymistapaa, kuten elinkaarikustannuksia, suoritettaessa hankintoja taloudellisesti edullisimman tarjouksen valitsemisperustetta käyttäen. Tätä varten hankintaviranomaisen olisi varmistettava, että tuotteen, palvelun tai työn koko elinkaaren kustannusten laskemisessa käytettävä menetelmä mainitaan nimenomaisesti sopimusasiakirjoissa tai hankintailmoituksessa ja että sen avulla on mahdollista tarkistaa tarjoajien toimittamien tietojen oikeellisuus.
(31)
Hankintaviranomaisen olisi voitava palauttaa tasapuoliset kilpailuolosuhteet silloin, kun yhdellä tai useammalla yrityksellä on etuoikeutettuja tietoja kyseiseen tarjouspyyntöön liittyvistä toimista jo ennen tarjouspyynnön esittämistä. Sen olisi myös voitava tehdä sopimus monivaiheisen ehdollisen sopimuksen muodossa, liittää sopimukseen sen toteuttamisen kuluessa tietyin ehdoin lisäsopimus ja lisäksi vaatia alihankinnan vähimmäisosuutta. Copernicus-ohjelmille ominaisten teknisten epävarmuustekijöiden vuoksi hankintahintoja ei myöskään aina ole mahdollista määrittää täsmällisesti, joten olisi toivottavaa tehdä sopimukset sen muotoisina, että niissä ei määrätä kiinteää, lopullista hintaa ja että niihin sisältyy unionin taloudelliset edut turvaavia suojalausekkeita.
(32)
Jotta Copernicus voitaisiin säilyttää enimmäismäärän puitteissa vähentämällä mahdollisimman paljon teknisiä ja aikatauluun liittyviä riskejä ja niihin liittyviä kustannuksia ja varmistamalla toimitusten kestävä luotettavuus, Copernicuksessa olisi hyödynnettävä mahdollisimman paljon julkisen sektorin rahoitus- ja infrastruktuuri-investointeja sekä tällaisista investoinneista GMES-alalla saatua kokemusta ja osaamista. Tämä koskee erityisesti toistuvia avaruus- ja maasegmenttikomponentteja, joita ESA ja sen osallistujavaltiot ovat kehittäneet vapaaehtoisen GMES-avaruuskomponenttiohjelman puitteissa ja joiden rahoitukseen unioni on osallistunut. Jälkimmäisessä tapauksessa hankintaviranomaisen olisi harkittava asianmukaisesti neuvottelumenettelyn käyttöä ilman hankintailmoituksen tai vastaavan julkaisemista etukäteen.
(33)
Jotta Copernicuksen tavoitteet voitaisiin saavuttaa kestävällä tavalla, on tarpeen koordinoida Copernicus-toimintaan osallistuvien eri kumppanien toimia sekä kehittää, perustaa ja tarjota palvelu- ja seurantavalmiudet, jotka vastaavat käyttäjien tarpeita. Tähän liittyen komitean, jäljempänä ’Copernicus-komitea’, olisi autettava komissiota huolehtimaan unionin, jäsenvaltioiden ja hallitusten välisten järjestöjen Copernicusta edistävien toimien koordinoinnista sekä koordinoinnista yksityisen sektorin kanssa hyödyntämällä parhaalla mahdollisella tavalla nykyisiä valmiuksia ja määrittelemällä sellaiset puutteet, joihin on tarpeen puuttua unionin tasolla. Sen olisi myös avustettava komissiota Copernicuksen yhdenmukaisen täytäntöönpanon seurannassa. Koska moitteeton julkinen hallinnointi edellyttää Copernicuksen yhtenäistä hallintaa, nopeampaa päätöksentekoa ja yhtäläistä tietojen saatavuutta, talousarvion toteuttamistehtävistä huolehtivien tahojen edustajien olisi voitava osallistua tarkkailijoina Copernicus-komitean työhön. Samoista syistä niiden kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen edustajien, jotka ovat tehneet kansainvälisen sopimuksen unionin kanssa, olisi voitava osallistua Copernicus-komitean työhön, ellei turvallisuusnäkökohdista muuta johdu, kyseisessä sopimuksessa määrätyin edellytyksin. Mainittujen edustajien ei tulisi saada osallistua Copernicus-komitean äänestysmenettelyihin.
(34)
Niiden tahojen työtä, joille komissio on siirtänyt täytäntöönpanotehtäviä, olisi myös mitattava tulosindikaattoreiden perusteella. Näin Euroopan parlamentti ja neuvosto saisivat osviittaa Copernicus-toimien ja Copernicuksen täytäntöönpanon edistymisestä.
(35)
Komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1159/2013 (9) vahvistetaan GMES-käyttäjien rekisteröitymis- ja lisenssiehdot ja määritellään GMES-erityisdatan ja GMES-palveluinformaation saannin rajoittamista koskevat kriteerit.
(36)
Copernicuksen puitteissa tuotettu data ja informaatio olisi asetettava saataville täysimääräisesti, avoimesti ja maksuttomasti, ellei asianmukaisista edellytyksistä ja rajoituksista muuta johdu, jotta voidaan edistää niiden käyttöä ja jakamista ja vahvistaa Euroopan maanseurantamarkkinoita, etenkin toimintaketjun loppupäässä, ja mahdollistaa näin kasvu ja työpaikkojen luominen.
(37)
Komission olisi tehtävä yhteistyötä datan toimittajien kanssa kolmannen osapuolen dataan liittyvistä lisenssiehdoista sopimiseksi, jotta helpotetaan niiden käyttöä Copernicuksessa, tämän asetuksen ja sovellettavien kolmannen osapuolen oikeuksien mukaisesti.
(38)
ESAn maanseurantaa käsittelevän ohjelmalautakunnan 24. syyskuuta 2013 hyväksymän GMES-avaruuskomponenttiohjelman nojalla myönnetyt oikeudet Copernicus Sentinel -tietojen saantiin olisi otettava huomioon.
(39)
Koska Copernicus on siviilivalvonnassa oleva siviiliohjelma, ensisijaisen tärkeää olisi oltava sellaisen datan hankkiminen ja sellaisen informaation tuottaminen, mukaan lukien teräväpiirtokuvat, jotka eivät aiheuta riskiä tai uhkaa unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuudelle. Koska tiettyä Copernicus-dataa ja -informaatiota on kuitenkin suojeltava sen turvallisen jakamisen varmistamiseksi tämän asetuksen soveltamisalan puitteissa, kaikkien Copernicukseen osallistuvien olisi varmistettava, että EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojelun taso vastaa komission päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (10) liitteessä säädettyjen turvallisuussääntöjen ja neuvoston päätöksen 2013/488/EU (11) liitteissä säädettyjen neuvoston turvallisuussääntöjen tasoa.
(40)
Koska tietty Copernicus-data ja -informaatio, mukaan lukien teräväpiirtokuvat, voi vaikuttaa unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen, neuvostolle olisi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa annettava valtuudet hyväksyä toimenpiteitä unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen kohdistuviin riskeihin tai uhkiin puuttumiseksi.
(41)
Unionin olisi oltava kaiken Copernicus-ohjelmissa luodun tai kehitetyn aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistaja. Nykyisten omistajien kanssa olisi tehtävä tarvittavat järjestelyt, jotta kaikki omistajuuteen liittyvät perusoikeudet otetaan täysin huomioon. Tässä asetuksessa esitettyjen aineettoman omaisuuden omistajuutta koskevien säännösten ei katsota koskevan aineettomia oikeuksia, joiden siirtäminen ei kansallisen lainsäädännön mukaan ole mahdollista. Tällainen unionin omistajuus ei saisi rajoittaa unionin mahdollisuutta antaa tämän asetuksen mukaisesti ja silloin, kun se katsotaan tapauskohtaisen arvioinnin perusteella asianmukaiseksi, tämä omaisuus kolmansien osapuolten käyttöön tai luovuttaa se. Unionilla pitäisi erityisesti olla mahdollisuus siirtää omistajuus tai lisensoida tekijän- ja teollisoikeudet, jotka johtuvat Copernicuksen nojalla suoritetusta työstä, Copernicus-palvelujen vahvan hyväksynnän aikaansaamiseksi toimintaketjun loppupään käyttäjien keskuudessa.
(42)
Euroopan unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat muun muassa sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja tapauksen mukaan hallinnolliset tai taloudelliset seuraamukset varainhoitoasetuksen mukaisesti.
(43)
Koska Copernicus on monimutkainen ohjelma, komission apuna olisi oltava riippumattomia asiantuntijoita lukuisista sidosryhmistä, mukaan lukien erityisesti jäsenvaltioiden nimeämiä turvallisuusalan asiantuntijoita, asianmukaisten kansallisten avaruudesta vastaavien tahojen edustajia ja Copernicus-käyttäjiä, jotka tarjoavat sille tarpeellista teknistä ja tieteellistä asiantuntemusta ja eri tieteiden ja alojen välisiä näkökulmia ottaen huomioon olemassa olevat unionin, kansallisen ja alueellisen tason aloitteet.
(44)
Jotta voidaan varmistaa asetuksen täytäntöönpanon yhdenmukaiset edellytykset vuotuisen työohjelman, palvelu- ja avaruuskomponenttien teknisten eritelmien, turvallisuusnäkökohtien ja niiden toimenpiteiden hyväksymistä varten, joilla edistetään jäsenvaltioiden lähentymistä Copernicus-datan ja -informaation käytössä ja niiden maanseurantaan liittyvän teknologian ja kehittämisen käyttömahdollisuuksia, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (12) mukaisesti.
(45)
Koska Copernicus on käyttäjälähtöinen ohjelma, se edellyttää käyttäjien jatkuvaa ja todellista osallistumista varsinkin palveluvaatimusten määrittelyyn ja validointiin. Käyttäjien arvon lisäämiseksi käyttäjien panosta olisi aktiivisesti pyydettävä julkisen ja yksityisen sektorin loppukäyttäjille esitettävillä säännöllisillä kyselyillä. Tätä varten olisi perustettava työryhmä, jäljempänä ’käyttäjäfoorumi’, avustamaan Copernicus-komiteaa käyttäjien vaatimusten tunnistamisessa, vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa ja julkisen sektorin käyttäjien koordinoinnissa.
(46)
Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä siltä osin kuin on kyse operationaalisten palveluiden kehittämiseen tarvittavista tietovaatimuksista, Copernicus-datan ja -informaation käyttömahdollisuuksia, rekisteröintiä ja käyttöä koskevista ehdoista ja menettelyistä, Copernicus-datan ja -informaation häiriöiden ehkäisemiseksi tarvittavista erityisistä teknisistä kriteereistä ja Copernicus-datan ja -informaation hankkimisen tai levittämisen rajoittamista koskevista kriteereistä eturistiriitojen vuoksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(47)
Tämän asetuksen nojalla rahoitettua toimintaa olisi seurattava ja arvioitava mahdollisia mukautuksia ja uusia kehitysaskelia varten. Erityisesti olisi arvioitava Copernicus-data- ja Copernicus-informaatiokonseptin vaikutuksia sidosryhmiin, toimintaketjun loppupään käyttäjiin, yrityksiin sekä kansallisiin ja yksityisiin investointeihin maanhavainnointi-infrastruktuureihin. Arvioinnissa olisi myös tarkasteltava asianomaisten eurooppalaisten virastojen, kuten Euroopan GNSS-viraston (GSA), tulevaa osallistumista. Tulosten maksimoimiseksi ja Copernicuksen täytäntöönpanovaiheissa syntyneen osaamisen ja asiantuntemuksen hyödyntämiseksi olisi tutkittava tulevaa suunnittelua varten uusia organisaatiomalleja, joilla varmistetaan pitkän aikavälin taloudellinen sitoutuminen.
(48)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on Copernicuksen perustaminen, koska siihen sisältyy myös yleiseurooppalainen kapasiteetti, mikä edellyttää unionin tasolla koordinoitua palvelujen tarjontaa kaikissa jäsenvaltioissa, vaan se voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.
(49)
Tässä asetuksessa vahvistetaan rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (13) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
(50)
On aiheellista yhdenmukaistaa tämän asetuksen rahoitusajankohta asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 kanssa. Näin ollen tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2014.
(51)
On myös tarpeen kumota asetus (EU) N:o 911/2010, jotta voidaan luoda asianmukaiset hallinta- ja rahoituspuitteet ja varmistaa täysin toimiva Copernicus. Jatkuvuuden turvaamiseksi asetuksen (EU) N:o 911/2010 perusteella hyväksyttyjen toimenpiteiden olisi pysyttävä voimassa,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET JA VARAINHOITOA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde
Tällä asetuksella perustetaan unionin maanseuranta- ja valvontaohjelma Copernicus, jäljempänä ’Copernicus-ohjelma’, ja annetaan säännöt sen toteutuksesta.
2 artikla
Soveltamisala
1. Copernicus-ohjelma on siviilivalvonnassa oleva käyttäjälähtöinen siviiliohjelma, jolla hyödynnetään olemassa olevia kansallisia ja eurooppalaisia valmiuksia ja varmistetaan ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan (GMES) mukaisesti saavutettujen toimien jatkuvuus.
2. Copernicus-ohjelma koostuu seuraavista komponenteista:
a)
palvelukomponentti, jolla varmistetaan tietojen toimittaminen seuraavilla aloilla: ilmakehän seuranta, meriympäristön seuranta, maakartoitus, ilmastonmuutoksen seuranta, hätätilanteiden hallinta ja turvallisuus;
b)
avaruuskomponentti, jolla huolehditaan avaruudesta käsin tapahtuvasta kestäväpohjaisesta havainnoinnista a alakohdassa tarkoitetuilla palvelualueilla;
c)
in situ -komponentti, jolla huolehditaan ilmaan, mereen ja maanpinnalle sijoitettujen laitteitten avulla tehtävästä havainnoinnista a alakohdassa tarkoitetuilla palvelualueilla.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetuille komponenttien välille luodaan tarkoituksenmukaiset kytkökset ja rajapinnat.
3 artikla
Määritelmät
Tätä asetusta sovellettaessa tarkoitetaan
1)
’kohdennetuilla hankkeilla’ avaruussijoitteisia maan havainnointihankkeita Copernicus-ohjelman käyttöön ja siinä käytettäväksi, erityisesti Sentinel-hankkeita;
2)
’edistävillä hankkeilla’ avaruussijoitteisia maan havainnointihankkeita, joilla Copernicus-ohjelmalle toimitetaan kohdennetuista hankkeista saatuja tietoja täydentäviä tietoja;
3)
’kohdennetuista hankkeista saaduilla tiedoilla’ kohdennettujen hankkeiden avaruudesta käsin tapahtuvasta maan havainnoinnista saatuja tietoja Copernicus-ohjelman käyttöön;
4)
’edistävistä hankkeista saaduilla tiedoilla’ edistävien hankkeiden avaruudesta käsin tapahtuvasta maan havainnoinnista saatuja tietoja, jotka on lisensoitu tai toimitettu Copernicus-ohjelman käyttöön;
5)
’in situ -tiedoilla’ maan pinnalle, mereen tai ilmaan sijoitettujen mittalaitteiden havainnointitietoja sekä Copernicus-ohjelman käyttöön lisensoituja tai toimitettuja viite- ja liitännäistietoja;
6)
’kolmannen osapuolen datalla ja informaatiolla’ Copernicus-ohjelman soveltamisalan ulkopuolella luotua dataa ja informaatiota, joka on tarpeen ohjelman tavoitteiden toteuttamiseksi;
7)
’Copernicus-datalla’ kohdennetuista hankkeista ja edistävistä hankkeista saatuja tietoja sekä in situ -tietoja;
8)
’Copernicus-informaatiolla’ 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilta Copernicus-palveluilta Copernicus-datan käsittelyn tai mallintamisen jälkeen saatuja tietoja;
9)
’Copernicus-ohjelman käyttäjillä’
a)
Copernicus-ohjelman varsinaisia käyttäjiä: unionin toimielimet ja elimet, EU:n, kansalliset, alueelliset tai paikallisviranomaiset, joiden tehtävänä on julkisen palvelun tai toimintalinjan määrittely, täytäntöönpano, täytäntöönpanon valvonta tai seuranta 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla aloilla;
b)
tutkijakäyttäjiä: yliopistot tai muut tutkimus- ja koulutusorganisaatiot;
c)
kaupallisia ja yksityisiä käyttäjiä;
d)
hyväntekeväisyysjärjestöjä, valtiosta riippumattomia järjestöjä ja kansainvälisiä järjestöjä.
4 artikla
Tavoitteet
1. Copernicus-ohjelmalla edistetään seuraavia yleistavoitteita:
a)
maanseuranta ympäristönsuojelun sekä pelastuspalvelun ja siviiliturvallisuuden pyrkimysten tukemiseksi;
b)
sosioekonomisten hyötyjen maksimointi tukemalla siten Eurooppa 2020 -strategiaa ja sen älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tavoitteita edistämällä maahavainnoinnin käyttöä sovelluksissa ja palveluissa;
c)
kilpailukykyisen eurooppalaisen avaruus- ja palveluteollisuuden kehittämisen edistäminen ja eurooppalaisten yritysten mahdollisuuksien maksimointi innovatiivisten maahavainnointijärjestelmien ja -palvelujen kehittämisessä ja toimittamisessa;
d)
maahavainnointi- ja geoinformaatiopalvelujen riippumattoman tiedonsaannin varmistaminen ympäristöstä ja keskeisestä teknologiasta, jotta Eurooppa voi tehdä päätöksiä ja toimia itsenäisesti;
e)
eurooppalaisten toimintalinjojen tukeminen ja edistäminen sekä maailmanlaajuisten aloitteiden kuten GEOSS:n edistäminen.
2. Edellä 1 kohdassa säädettyjen yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi Copernicus-ohjelmalla on oltava seuraavat erityistavoitteet:
a)
tarkkojen ja luotettavien tietojen toimittaminen Copernicus-käyttäjille pitkällä aikavälillä ja kestävästi, jotta 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut palvelut olisivat mahdollisia ja Copernicus-ohjelman varsinaisten käyttäjien vaatimuksiin vastattaisiin;
b)
huolehditaan kestävästä ja luotettavasta avaruudesta saatujen tietojen saannista sekä itsenäisestä eurooppalaisesta maanseurantakapasiteetista saatujen tietojen saannista niin, että noudatetaan yhdenmukaisia teknisiä eritelmiä ja käytetään perustana olemassa olevia eurooppalaisia ja kansallisia resursseja ja valmiuksia ja täydennetään niitä tarpeen mukaan;
c)
kestävä ja luotettava pääsy in situ -tietoihin hyödyntämällä erityisesti olemassa olevia eurooppalaisia ja kansallisia valmiuksia sekä maailmanlaajuisia havainnointijärjestelmiä ja -verkkoja.
3. Edellä 1 ja 2 kohdassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamista mitataan seuraavilla tulosindikaattoreilla:
a)
saataville asetettu Copernicus-data ja -informaatio ympäristöä, pelastuspalvelua ja siviiliturvallisuutta koskevien palvelutason toimitusvaatimusten mukaisesti;
b)
Copernicus-datan ja -informaation lisääntyvä kysyntä mittaamalla käyttäjien lukumäärän kasvua, käytettyjen tietojen määrää ja toimintaketjun loppupään palveluista saatavan lisäarvoa tuottavan informaation määrää sekä sen jakelun laajentumista jäsenvaltioissa ja unionissa;
c)
unionin toimielinten ja elinten, kansainvälisten järjestöjen ja eurooppalaisten, kansallisten, alueellisten tai paikallisviranomaisten Copernicus-datan ja -informaation käyttö, mukaan lukien käyttäjäkunnan hyväksyntä ja tyytyväisyys, sekä eurooppalaisille yhteiskunnille koituvat hyödyt;
d)
eurooppalaisten toimintaketjun loppupään toimijoiden markkinaosuus, mukaan lukien olemassa olevien markkinoiden laajentuminen ja uusien markkinoiden luominen, sekä kilpailukyky;
e)
Copernicus-palveluja tukevan Copernicus-datan kestävä saatavuus.
5 artikla
Copernicus-ohjelman palvelukomponentti
1. Copernicus-ohjelman palvelukomponentti koostuu seuraavista palveluista:
a)
Ilmakehän seurantapalvelut, joilla tarjotaan tietoa ilmanlaadusta Euroopan laajuisesti ja ilmakehän kemiallisesta koostumuksesta maailmanlaajuisesti. Tietoa tarjotaan varsinkin paikallisille ja kansallisille ilmanlaadun seurantajärjestelmille, ja edesautetaan ilmakehän kemiallisten ilmastomuuttujien seurantaa, vuorovaikutus metsäpinta-alan kanssa mukaan luettuna, mikäli mahdollista.
b)
Meriympäristön seurantapalvelut, joilla tarjotaan tietoa valtamerien ja merien ekosysteemien tilasta ja kehityksestä sekä maailman valtamerillä että Euroopan merialueilla meriturvallisuuden, jätevirtojen, meriympäristön sekä rannikko- ja napa-alueiden ja merellisten resurssien seuraamisen edistämisen ja sääennusteiden laatimisen ja ilmastonseurannan tueksi.
c)
Maakartoituspalvelut, joilla tarjotaan tietoa maankäytöstä ja maanpeitteestä, kryosfääristä, ilmastonmuutoksesta ja biogeofysikaalisista muuttujista, muun muassa niiden dynamiikasta biodiversiteetin, maaperän, sisä- ja rannikkovesien, metsien ja kasviston sekä luonnonvarojen ympäristönseurannan tueksi maailmanlaajuiselta tasolta paikallistasolle sekä ympäristö-, maatalous-, kehitys-, energia-, kaupunkisuunnittelu-, infrastruktuuri- ja liikennepolitiikan yleistä täytäntöönpanoa varten.
d)
Ilmastonmuutosta koskevat palvelut, joilla tarjotaan tietoa tietopohjan parantamiseksi sopeutumis- ja hillitsemispolitiikkojen tukemiseksi. Niillä edistetään erityisesti ajallisten ja alueellisten ilmastomuuttujien sekä ilmastoanalyysien, -ennusteiden ja -indikaattoreiden laatimista, mikä on merkityksellistä sopeutumis- ja hillitsemisstrategioissa eri aloilla, joilla saadaan alakohtaisia ja yhteiskunnallisia hyötyjä unionissa.
e)
Hätätilanteiden hallintapalvelut, joilla tarjotaan tietoa hätätilanteiden hallintaa varten erityyppisistä katastrofeista, kuten ilmastoon liittyvistä tai geofysikaalisista, ihmisen tahallaan tai tahattomasti aiheuttamista tai muista humanitaarisista kriiseistä, sekä ehkäisy-, valmius-, reagointi- ja jälkihoitotoimia varten.
f)
Turvallisuuspalvelut, joilla tarjotaan tietoa Euroopan siviiliturvallisuushaasteiden tueksi parantamalla kriisien ehkäisy-, valmius- ja reagointivalmiuksia etenkin rajavalvonnan ja merialueiden valvonnan osalta, mutta myös unionin ulkoisten toimien tueksi, tämän vaikuttamatta mahdollisiin komission ja eri yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan elinten, erityisesti Euroopan unionin satelliittikeskuksen, välillä sovittaviin yhteistyöjärjestelyihin.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuna palvelujen tarjoamisessa on otettava huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet, palvelujen tarjoamisen on oltava kustannustehokasta ja tarvittaessa hajautettua olemassa olevien avaruus-, in situ- ja viitetietojen sekä jäsenvaltioiden valmiuksien yhdentämiseksi Euroopassa, jotta päällekkäisyyttä vältettäisiin. Nykyisten lähteiden kanssa päällekkäisten uusien tietojen hankkimista on vältettävä, paitsi jos nykyisten tai päivitettävissä olevien tietoaineistojen käyttö ei ole teknisesti toteutettavissa, kustannustehokasta tai mahdollista viipymättä.
Palvelujen on otettava käyttöön tinkimättömät laadunvalvontajärjestelmät ja toimitettava tietoja palvelujen tasosta, muun muassa saatavuudesta, luotettavuudesta, laadusta ja ajankohtaisuudesta.
3. Jotta varmistetaan 1 kohdassa tarkoitettujen palvelujen kehittyminen ja se, että julkinen sektori hyväksyy ne, on toteutettava myös seuraavat toimet:
a)
kehitystoimet palvelujen laadun ja suorituskyvyn parantamiseksi, mukaan luettuna niiden kehittäminen ja mukauttaminen, operationaalisten riskien välttämiseksi tai vähentämiseksi ja synergioiden hyödyntämiseksi vastaavien toimien kanssa, kuten Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa;
b)
tukitoimet, joiden avulla Copernicus-datan ja -informaation käyttöä ja hyväksymistä edistävät
i)
viranomaiset, joiden tehtävänä on 1 kohdassa tarkoitettujen julkisten palveluiden tai toimintalinjojen määrittely, täytäntöönpano, täytäntöönpanon valvonta tai seuranta. Tähän kuuluu valmiuksien ja standardimenettelyjen ja -välineiden kehittäminen Copernicus-datan ja -informaation sisällyttämiseksi käyttäjien työnkulkuun;
ii)
muut käyttäjät ja toimintaketjun loppupään sovellukset. Tähän sisältyy kenttätyö, koulutus ja tietojen levittäminen.
6 artikla
Copernicus-ohjelman avaruuskomponentti
1. Copernicus-ohjelman avaruuskomponentilla huolehditaan avaruudesta käsin tapahtuvasta havainnoinnista pääosin 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja palveluja varten.
2. Se koostuu kohdennetuista hankkeista ja edistävistä hankkeista saaduista tiedoista, ja siihen kuuluvat seuraavat toimet:
a)
avaruudesta tapahtuva seuranta, mukaan luettuna
i)
kohdennettujen hankkeiden loppuunsaattaminen, ylläpito ja toiminta, muun muassa satelliittien toimeksiannot, satelliittien seuranta ja valvonta, tietojen vastaanotto, käsittely, arkistointi ja levittäminen sekä jatkuva kalibrointi ja validointi;
ii)
in situ -tietojen tarjoaminen kohdennetun hankkeen seurannan kalibrointia ja validointia varten;
iii)
kohdennetuista hankkeista saatuja tietoja täydentävistä edistävistä hankkeista saatujen tietojen tarjoaminen, arkistointi ja levittäminen;
b)
toimet vastaukseksi käyttäjien kehittyviin tarpeisiin, mukaan luettuna
i)
seurannassa olevien aukkojen yksilöiminen ja uusien kohdennettujen hankkeiden eritteleminen käyttäjien vaatimusten perusteella;
ii)
kohdennettujen hankkeiden nykyaikaistamiseen ja täydentämiseen tähtäävä kehitystyö, muun muassa avaruusinfrastruktuurin uusien elementtien suunnittelu ja hankinta;
c)
satelliittien suojaaminen törmäysriskiä vastaan ottaen huomioon unionin avaruusvalvonnan ja -seurannan tukiohjelman;
d)
satelliittien turvallinen käytöstäpoisto niiden käyttöiän lopussa.
7 artikla
Copernicus-ohjelman in situ -komponentti
1. Copernicus-ohjelman in situ -komponentilla huolehditaan in situ -tietojen saatavuudesta pääosin 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja palveluja varten.
Se koostuu seuraavista toimista:
a)
in situ -tietojen tarjoaminen olemassa olevien valmiuksien pohjalta operationaalisia palveluja varten, mukaan lukien kolmannen osapuolen in situ -tiedot kansainvälisellä tasolla;
b)
in situ -tietojen keräämisen ja tarjoamisen koordinointi ja yhdenmukaistaminen;
c)
in situ -seurantatietojen palveluvaatimuksia koskeva tekninen apu komissiolle;
d)
yhteistyö in situ -toimijoiden kanssa in situ -seurantainfrastruktuuriin ja -verkostoihin liittyvien kehitystoimien johdonmukaisuuden edistämiseksi;
e)
sellaisten in situ -havaintojen puutteiden tunnistaminen, myös maailmanlaajuisesti, joita ei voida korjata olemassa olevien infrastruktuurien ja verkkojen avulla, ja näiden puutteiden käsittely, noudattaen samalla toissijaisuusperiaatetta.
2. In situ -tietoja käytetään Copernicus-ohjelmassa sovellettavien kolmannen osapuolen oikeuksien mukaisesti, mukaan lukien jäsenvaltioiden oikeudet, ja sovellettavien käyttöä ja uudelleenjakelua koskevien rajoitusten mukaisesti.
3. Komissio voi varainhoitoasetuksen 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti antaa osittain tai kokonaan tämän asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen in situ -komponentin toimintojen hoitamisen palvelujen tarjoajille, tai Euroopan ympäristökeskukselle, jos edellytetään yleiskattavaa koordinointia.
8 artikla
Rahoituspuitteet
1. Edellä 5, 6 ja 7 artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseen 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliselle kaudelle vahvistetut rahoituspuitteet ovat käyvin hinnoin laskettuna 4 291,48 miljoonaa euroa.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu määrä jaetaan käyvin hinnoin laskettuna seuraaviin menoluokkiin:
a)
edellä 5 ja 7 artiklassa tarkoitetut toimet 897,415 miljoonaa euroa;
b)
edellä 6 artiklassa tarkoitetut toimet 3 394,065 miljoonaa euroa, mukaan lukien enintään 26,5 miljoonaa euroa 6 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin toimiin.
3. Komissio voi kohdentaa uudelleen varoja yhdestä 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetusta menoluokasta toiseen enimmäismäärään asti, joka on 10 prosenttia 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä. Jos uudelleenkohdennettu kumulatiivinen määrä on yli 10 prosenttia 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä, komissio kuulee 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua Copernicus-komiteaa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti.
4. Talousarvion toteuttamisesta välillisesti vastaaville tahoille suoritettujen ennakkomaksujen tuottamat korot kohdennetaan toimiin, joista on sovittu valtuutussopimuksessa tai muussa komission ja kyseisen tahon välillä tehdyssä sopimuksessa. Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti talousarvion toteuttamisesta välillisesti vastaavien tahojen on avattava tilejä, joista varat ja vastaavat korot voidaan yksilöidä.
5. Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntää vuosittaiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan jakaa vuosieriin useiden vuosien ajalle.
6. Copernicus-ohjelman määrärahoista voidaan kattaa myös ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämistä valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimista aiheutuvat menot, mukaan lukien selvityksistä ja kokouksista aiheutuvat menot, tiedotus- ja viestintämenot sekä tietojen käsittelyyn ja tiedonvaihtoon keskittyviin tietoteknisiin verkostoihin liittyvät menot.
7. Komissio voi antaa Copernicus-ohjelman täytäntöönpanon varainhoitoasetuksen 58 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tahojen tehtäväksi. Jos Copernicus-ohjelman talousarvio toteutetaan 10 artiklan 3 kohdan tai 11 artiklan 1 kohdan pohjalta epäsuoran hallinnoinnin kautta, on sovellettava talousarvion toteuttamistehtävistä vastaavien tahojen hankintasääntöjä varainhoitoasetuksen 60 artiklan sallimissa rajoissa. Vastaavissa valtuutussopimuksissa on määriteltävä erityiset näihin sääntöihin tarvittavat mukautukset sekä nykyisten sopimusten jatkamista koskevat järjestelyt.
II LUKU
COPERNICUS-OHJELMAN HALLINNOINTI
9 artikla
Komission tehtävät
1. Komissiolla on yleisvastuu Copernicus-ohjelmasta ja sen eri komponenttien koordinoinnista. Komissio hallinnoi tämän asetuksen nojalla kohdennettuja varoja ja valvoo Copernicus-ohjelman täytäntöönpanoa, muun muassa painopisteiden asettamista, käyttäjien osallistumista, kustannuksia, aikataulua, suorituskykyä ja hankintoja.
2. Komissio hallinnoi unionin puolesta ja sen toimivallan puitteissa suhteita kolmansiin maihin ja kansainvälisiin järjestöihin ja varmistaa Copernicus-ohjelman koordinoinnin jäsenvaltioiden, unionin ja kansainvälisen tason toimien kanssa.
3. Komissio helpottaa jäsenvaltioiden niiden toimien koordinointia, joilla tähdätään palvelujen operationaaliseen tarjoamiseen ja tarpeellisten seurantatietojen pitkän aikavälin saatavuuteen.
4. Komissio tukee Copernicus-ohjelman palvelujen asianmukaista kehittämistä ja varmistaa täydentävyyden, johdonmukaisuuden ja yhteydet Copernicus-ohjelman ja muiden asiaan liittyvien unionin toimintalinjojen, välineiden, ohjelmien ja toimien kanssa sen varmistamiseksi, että nämä toimintalinjat, välineet, ohjelmat ja toimet hyötyvät Copernicus-ohjelman palveluista.
5. Komissio edistää pitkän aikavälin vakaata sijoitusympäristöä ja kuulee sidosryhmiä, jos se päättää muuttaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia Copernicus-dataan ja -informaatioon liittyviä palveluita koskevia tuotteita.
6. Komission on varmistettava, että täytäntöönpanotehtävistä vastaavat tahot tarjoavat palvelujaan kaikille jäsenvaltioille.
7. Komissio antaa delegoituja säädöksiä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun Copernicus-ohjelman palvelukomponentin kehittämisen edellyttämien tietovaatimusten vahvistamisesta 31 artiklan mukaisesti.
8. Komissio hyväksyy 30 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan
a)
edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun Copernicus-ohjelman palvelukomponentin tekniset eritelmät sen täytäntöönpanon osalta;
b)
edellä 6 artiklassa tarkoitetun Copernicus-ohjelman avaruuskomponentin tekniset eritelmät sen täytäntöönpanon ja kehittämisen osalta käyttäjien vaatimusten pohjalta.
9. Komission on toimitettava jäsenvaltioille ja Euroopan parlamentille ajoissa kaikki asiaan kuuluvat Copernicus-ohjelmaa koskevat tiedot erityisesti riskinhallinnasta, kokonaiskustannuksista, ohjelman infrastruktuurin kunkin merkittävän osion vuotuisista käyttökustannuksista, aikataulusta, suorituskyvystä ja hankinnoista sekä arvio teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnasta.
10 artikla
Euroopan avaruusjärjestön tehtävät
1. Komissio tekee ESAn kanssa valtuutussopimuksen antaen sille seuraavat tehtävät:
a)
Copernicus-ohjelman avaruuskomponentin tekninen koordinointi
b)
Copernicus-ohjelman avaruuskomponentin yleisen järjestelmäarkkitehtuurin määrittely ja sen kehittäminen komission koordinoimien käyttäjävaatimusten pohjalta
c)
kohdennettujen varojen hallinnointi
d)
seuranta- ja valvontamenettelyistä huolehtiminen
e)
uusien kohdennettujen hankkeiden kehittäminen
f)
toistuvien kohdennettujen hankkeiden toimittaminen
g)
kohdennettujen hankkeiden toteuttaminen lukuun ottamatta niitä, jotka Eumetsat toteuttaa tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti
h)
sellaisen järjestelmän koordinointi, jonka avulla Copernicus-palvelut saavat tietoja edistävistä hankkeista
i)
oikeuksien hankkiminen ja ehtojen neuvotteleminen 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen Copernicus-palvelujen pyytämien kaupallisten satelliittitietojen käyttöä varten.
2. Komissio tekee Eumetsatin kanssa valtuutussopimuksen antaen sille vastuun toteuttaa kohdennettuja hankkeita ja antaa tietoja edistävistä hankkeista toimeksiantonsa ja asiantuntemuksensa mukaisesti.
3. Valtuutussopimukset ESAn ja Eumetsatin kanssa tehdään komission varainhoitoasetuksen 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti tekemän valtuutuspäätöksen nojalla.
4. ESA ja Eumetsat toimivat varainhoitoasetuksen 60 artiklan mukaisesti hankintaviranomaisina, jolla on valmiudet tehdä tarvittaessa päätöksiä niille siirrettyjen hankintatehtävien täytäntöönpanosta ja koordinoinnista.
5. Valtuutussopimuksissa on vahvistettava siltä osin kuin siirretyt tehtävät ja talousarvion toteuttaminen edellyttävät, ESAlle ja Eumetsatille osoitettujen varojen hallinnoinnin yleiset ehdot ja otettava tarvittaessa huomioon ESAn pitkän aikavälin skenaario. Erityisesti niissä on vahvistettava toteutettavat toimet Copernicuksen avaruuskomponentin kehittämisen, hankintojen ja käyttämisen osalta, asiaankuuluva rahoitus, hallinnointimenettelyt, seuranta- ja valvontatoimenpiteet, sopimusten puutteelliseen täytäntöönpanoon kustannusten, aikataulun, suorituskyvyn ja hankintojen osalta sovellettavat toimenpiteet sekä kaiken aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistamista koskevat säännöt.
6. Seuranta- ja valvontatoimenpiteitä ovat esimerkiksi alustava kustannusten ennakointi- ja seurantamalli, säännöllinen tiedottaminen komissiolle kustannuksista ja aikataulusta, ja jos suunnitelman mukaisen ja toteutuneen talousarvion, suorituskyvyn ja aikataulun välinen ero on suuri, korjaavat toimenpiteet, joilla varmistetaan toimien täytäntöönpano osoitettujen määrärahojen puitteissa.
7. Copernicus-komiteaa kuullaan tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta valtuutuspäätöksestä 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Copernicus-komitealle ilmoitetaan etukäteen valtuutussopimuksista, jotka komission edustama unioni tekee ESAn ja Eumetsatin kanssa.
8. Komissio ilmoittaa Copernicus-komitealle hankintatarjousten arvioinnin tuloksista sekä sopimuksista, jotka ESAn ja Eumetsatin on määrä tehdä yksityisen sektorin toimijoiden kanssa, mukaan lukien alihankintaan liittyvät tiedot.
11 artikla
Palvelujen tarjoajat
1. Komissio voi valtuutussopimuksilla tai sopimusjärjestelyillä antaa palvelukomponentin täytäntöönpanotehtävät muun muassa seuraaville tahoille, kun se on perusteltua toimen erityisluonteen ja erityisasiantuntemuksen, toimeksiannon ja toiminta- ja hallinnointivalmiuksien vuoksi:
a)
Euroopan ympäristökeskus (EEA)
b)
Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex)
c)
Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA)
d)
Euroopan unionin satelliittikeskus (EUSK)
e)
Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskus (ECMWF)
f)
muut merkitykselliset eurooppalaiset virastot, kansallisten elinten ryhmittymät tai yhteenliittymät.
Valtuutussopimukset palvelujen tarjoajien kanssa tehdään komission varainhoitoasetuksen 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti tekemän valtuutuspäätöksen nojalla.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tahojen valinnassa on otettava asianmukaisesti huomioon tehtävien antamisesta syntyvä kustannustehokkuus ja vaikutus kyseisten tahojen hallintorakenteeseen ja niiden taloudellisiin ja henkilöresursseihin.
3. Copernicus-komiteaa kuullaan tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtuutuspäätöksestä 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Copernicus-komitealle ilmoitetaan etukäteen valtuutussopimuksista, jotka komission edustama unioni tekee palvelujen tarjoajien kanssa.
12 artikla
Komission työohjelma
1. Komissio hyväksyy Copernicus-ohjelman vuotuisen työohjelman täytäntöönpanosäädöksellä varainhoitoasetuksen 84 artiklan mukaisesti.
2. Vuotuisessa työohjelmassa on oltava täytäntöönpanosuunnitelma, jossa esitetään yksityiskohtaisesti 5, 6 ja 7 artiklassa tarkoitettuja Copernicus-komponentteja koskevat toimet, ja sen on oltava ennakoiva ottaen huomioon kehittyvät käyttäjien tarpeet ja teknologian kehitys.
3. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään tämän asetuksen 30 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
13 artikla
Yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa
1. Komissio tekee jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä parantaakseen datan ja informaation vaihtoa niiden välillä ja edistääkseen tietojen jakamisen kehittämistä alueellisella ja paikallisella tasolla. Komissio pyrkii varmistamaan, että pyydetty data ja informaatio ovat Copernicus-ohjelman käytettävissä. Jäsenvaltioiden edistävät hankkeet, palvelu- ja in situ -infrastruktuurit ovat olennaisen tärkeitä Copernicus-ohjelman kannalta.
2. Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksillä toimenpiteitä edistääkseen jäsenvaltioiden Copernicus-datan ja -informaation käyttöä ja tukeakseen maanseurantaan liittyvän teknologian ja kehityksen hyödyntämismahdollisuuksia. Tällaisilla toimenpiteillä ei saa olla vapaata kilpailua vääristäviä vaikutuksia. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 30 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
III LUKU
JULKISET HANKINNAT
I JAKSO
Julkisia hankintoja koskevat yleiset säännöt
14 artikla
Yleiset periaatteet
Rajoittamatta 8 artiklan 7 kohdan soveltamista ja sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, joita tarvitaan unionin keskeisten turvallisuusetujen tai yleisen turvallisuuden suojaamiseksi taikka unionin vientivalvontavaatimusten noudattamiseksi, Copernicus-ohjelmaan sovelletaan varainhoitoasetusta ja erityisesti vapaata osallistumista ja tervettä kilpailua koskevia periaatteita koko teollisessa toimitusketjussa, tarjouskilpailun järjestämistä avoimen ja oikea-aikaisen tietojen antamisen pohjalta sekä sovellettavien hankintasääntöjen, valinta- ja sopimuksentekoperusteiden ja sellaisten muiden merkityksellisten tietojen selkeää ilmoittamista, joilla annetaan yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille mahdollisille tarjoajille.
15 artikla
Erityistavoitteet
Hankintamenettelyn aikana hankintaviranomaisten on tarjouspyynnöissään pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin:
a)
edistetään koko unionissa kaikkien talouden toimijoiden ja erityisesti uusien tarjoajaehdokkaiden ja pk-yritysten mahdollisimman laajaa ja avointa osallistumista, muun muassa lukien kannustamalla tarjoajia käyttämään alihankintaa;
b)
vältetään mahdollista määräävän aseman väärinkäyttöä ja riippuvuutta yksittäisistä toimittajista;
c)
hyödynnetään aiempia julkisen sektorin investointeja ja saatuja kokemuksia sekä toimialan kokemusta ja pätevyyttä ja taataan samalla tarjouskilpailusääntöjen noudattaminen;
d)
käytetään useita toimittajia aina, kun se on tarkoituksenmukaista Copernicus-ohjelman, sen kustannusten ja aikataulun paremman yleisen hallinnan varmistamiseksi;
e)
otetaan aina kun se on tarkoituksenmukaista huomioon kokonaiskustannukset hankinnan kohteena olevan tuotteen, palvelun tai työn koko elinkaaren aikana.
II JAKSO
Julkisia hankintoja koskevat erityissäännökset
16 artikla
Tasapuolisten kilpailuedellytysten luominen
Hankintaviranomaisen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tasapuolisten kilpailuedellytysten luomiseksi silloin, kun jonkin talouden toimijan aikaisempi osallistuminen toimiin, jotka liittyvät tarjouspyynnön kohteeseen:
a)
saattaa antaa kyseiselle talouden toimijalle etuoikeutetuista tiedoista johtuvaa huomattavaa etua, mikä voi synnyttää huolta tasapuolisen kohtelun periaatteen toteutumisesta; tai
b)
vaikuttaa tavanomaisiin kilpailuedellytyksiin tai hankintasopimusten tekemisen tai toteuttamisen puolueettomuuteen ja objektiivisuuteen.
Toimenpiteet eivät saa vääristää tervettä kilpailua tai vaarantaa tasapuolista kohtelua taikka yrityksiä, niiden liikesuhteita ja kustannusrakennetta koskevien tietojen luottamuksellisuutta. Toimenpiteissä otetaan huomioon suunnitellun sopimuksen luonne ja yksityiskohdat.
17 artikla
Tietoturvallisuus
Kun hankintasopimukset tuovat mukanaan, edellyttävät ja/tai sisältävät turvallisuusluokiteltuja tietoja, hankintaviranomaisen/hankintayksikön on määritettävä tarjouspyyntöasiakirjoissa toimenpiteet ja vaatimukset, jotka ovat tarpeen näiden tietojen turvallisuuden varmistamiseksi vaaditulla tasolla.
18 artikla
Toimituksen luotettavuus
Hankintaviranomaisen on määritettävä tarjouspyyntöasiakirjoissa toimituksen tai palvelujen tarjonnan luotettavuuteen liittyvät vaatimuksensa sopimuksen toteuttamista varten.
19 artikla
Monivaiheiset ehdolliset hankintasopimukset
1. Hankintaviranomainen voi tehdä hankinnat monivaiheisilla ehdollisilla hankintasopimuksilla.
2. Monivaiheisiin ehdollisiin sopimuksiin on sisällyttävä kiinteämääräinen osa ja sitä vastaava määrärahasitoumus, mikä merkitsee kiinteää sitoumusta toteuttaa kyseiseen osaan liittyvät rakennusurakat, tavarantoimitukset ja palvelut, sekä yksi tai useampi osa, joka on ehdollinen sekä määrärahojen että toteutuksen suhteen. Hankinta-asiakirjoissa mainitaan monivaiheisiin ehdollisiin hankintasopimuksiin sisältyvät osatekijät. Asiakirjoissa määritellään erityisesti sopimuksen kohde, hinta tai yksityiskohtaiset säännöt hinnan määrittämiseksi sekä urakan, tavarantoimitusten ja palvelujen toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
3. Kiinteämääräistä osaa koskevien velvoitteiden on oltava osa yhdenmukaista kokonaisuutta kuten myös kunkin ehdollisen vaiheen velvoitteet, ja niiden yhteydessä on otettava huomioon aiempien vaiheiden velvoitteet.
4. Jokaisen ehdollisen osan toteuttaminen edellyttää hankintaviranomaisen päätöstä, josta ilmoitetaan toimeksisaajalle sopimuksessa vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Jos ehdollisen osan vahvistaminen viivästyy tai jos sitä ei vahvisteta, toimeksisaaja voi saada odotusajalta tai sopimuksen noudattamatta jättämisestä korvauksen, jos siitä määrätään sopimuksessa ja sopimuksen mukaisin ehdoin.
5. Jos hankintaviranomainen toteaa, että johonkin tiettyyn osaan liittyviä rakennusurakoita ei ole suoritettu, tavaroita ei ole toimitettu tai palveluja ei ole suoritettu, se voi vaatia vahingonkorvausta ja irtisanoa sopimuksen, jos siitä määrätään sopimuksessa ja sopimuksen mukaisin ehdoin.
20 artikla
Todellisten kustannusten korvaamiseen perustuvat hankintasopimukset
1. Hankintaviranomainen voi valita sopimuksen, joka perustuu todellisten kustannusten korvaamiseen kokonaan tai osittain, enimmäishintaan asti 2 kohdassa säädetyin edellytyksin.
Tällaisista sopimuksista maksettava hinta muodostuu toimeksisaajalle sopimuksen toteuttamisessa aiheutuneiden kaikkien välittömien kustannusten, kuten sopimuksen täyttämisen edellyttämien työvoima- ja materiaalikustannusten, kulutushyödykkeistä johtuvien kustannusten sekä laitteiden ja infrastruktuurin käytöstä aiheutuneiden kustannusten kokonaismäärän korvaamisesta. Näiden kustannusten lisäksi korvataan joko kiinteä määrä, joka kattaa yleiskustannukset ja voiton, tai määrä, johon sisältyvät yleiskustannukset ja tulostavoitteiden täyttämiseen ja aikataulun noudattamiseen perustuva kannustuspalkkio.
2. Hankintaviranomainen voi valita todellisten kustannusten korvaamiseen kokonaan tai osittain perustuvan sopimuksen, kun on objektiivisesti mahdotonta määrittää tarkka kiinteä hinta ja jos voidaan hyväksyttävästi osoittaa, että kiinteä hinta olisi epätavallisen korkea hankintasopimuksen toteuttamiselle ominaisten epävarmuustekijöiden vuoksi, koska
a)
sopimus koskee erittäin monimutkaisia osia tai edellyttää uuden teknologian käyttöä, minkä vuoksi siihen liittyy merkittäviä teknisiä riskejä; tai
b)
sopimuksen kohteena olevat toimet on operationaalisista syistä aloitettava viipymättä, vaikka kiinteän ja lopullisen kokonaishinnan määrittäminen ei vielä ole mahdollista huomattavien epävarmuustekijöiden vuoksi tai koska sopimuksen toteuttaminen riippuu osittain muiden sopimusten toteuttamisesta.
3. Todellisten kustannusten korvaamiseen kokonaan tai osittain perustuvan sopimuksen enimmäishinta on korkein mahdollinen maksettava hinta. Se voidaan ylittää ainoastaan asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa ja hankintaviranomaisen ennakkohyväksynnällä.
4. Todellisten kustannusten korvaamiseen kokonaan tai osittain perustuvia sopimuksia koskevissa asiakirjoissa on täsmennettävä
a)
sopimuksen luonne eli että kyseessä on sopimus, joka perustuu kokonaan tai osittain todellisten kustannusten korvaamiseen enimmäishinnan asettamissa rajoissa;
b)
todellisten kustannusten korvaamiseen osittain perustuvan sopimuksen osalta ne sopimuksen osat, jotka korvataan todellisten kustannusten perusteella;
c)
enimmäishinnan määrä;
d)
ratkaisuperusteet, jotka ovat tarpeen arvioitaessa alustavan kokonaistalousarvion, korvattavien kustannusten, kustannusten määräytymismekanismien sekä tarjouksessa mainitun voiton uskottavuutta;
e)
välittömiin kustannuksiin sovellettavan, 1 kohdassa tarkoitetun lisäkorvauksen tyyppi;
f)
tarjoajan arvioimien, sopimuksen toteuttamisesta aiheutuvien kustannusten korvattavuutta koskevat säännöt ja menettelyt 5 kohdassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti;
g)
kirjanpitosäännöt, joita tarjoajien on noudatettava;
h)
jos todellisten kustannusten korvaamiseen osittain perustuva sopimus muunnetaan lopulliseen kiinteään hintaan perustuvaksi sopimukseksi, tällaista muuntamista koskevat parametrit.
5. Kustannukset, joita toimeksisaaja esittää todellisten kustannusten korvaamiseen kokonaan tai osittain perustuvien sopimusten toteuttamisen aikana, ovat korvauskelpoisia ainoastaan, jos ne
a)
ovat tosiasiallisesti aiheutuneet sopimuksen voimassaolon aikana, lukuun ottamatta kustannuksia, jotka aiheutuvat sellaisista sopimuksen täyttämisen edellyttämistä laitteista, infrastruktuurista ja aineettomista hyödykkeistä, joiden koko hankinta-arvo voidaan katsoa korvauskelpoiseksi;
b)
mainitaan alustavassa talousarviossa, jota on mahdollisesti myöhemmin tarkistettu alkuperäiseen sopimukseen liitetyillä lisäsopimuksilla;
c)
ovat sopimuksen toteuttamisen kannalta välttämättömiä;
d)
johtuvat sopimuksen toteuttamisesta ja kohdennetaan siihen;
e)
ovat yksilöitävissä ja todennettavissa, ne on kirjattu toimeksisaajan kirjanpitoon ja määritetty tarjouseritelmässä ja sopimuksessa mainittujen kirjanpitosäännösten mukaisesti;
f)
ovat sovellettavan vero- ja sosiaalilainsäädännön mukaisia;
g)
eivät ole sopimusehtojen vastaisia;
h)
ovat kohtuullisia ja perusteltuja sekä moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisia erityisesti taloudellisuuden ja tehokkuuden osalta.
Toimeksisaaja vastaa omasta kustannuslaskennastaan sekä kirjanpidostaan ja kaikkien muiden sellaisten asiakirjojen asianmukaisesta säilyttämisestä, joilla voidaan osoittaa, että korvattaviksi esitetyt kustannukset ovat todellisia ja tässä artiklassa säädettyjen periaatteiden mukaisia. Kustannukset, joita toimeksisaaja ei pysty perustelemaan, katsotaan korvaukseen oikeuttamattomiksi, eikä niitä korvata.
6. Hankintaviranomainen vastaa seuraavista tehtävistä, joilla varmistetaan todellisten kustannusten korvaamiseen perustuvien sopimusten asianmukainen toteuttaminen:
a)
määritetään mahdollisimman realistinen enimmäishinta, joka kuitenkin antaa riittävästi joustovaraa teknisistä riskeistä johtuvien kustannusten kattamiseksi;
b)
muunnetaan todellisten kustannusten perusteella osittain korvattava sopimus lopulliseen kiinteään hintaan kokonaan perustuvaksi sopimukseksi heti, kun tällainen lopullinen kiinteä hinta on sopimuksen toteuttamisen aikana mahdollista vahvistaa. Tätä varten se määrittää muuntamista koskevat parametrit, joilla todellisten kustannusten perusteella korvattavana tehty sopimus voidaan muuttaa lopulliseen kiinteään hintaan perustuvaksi sopimukseksi;
c)
otetaan käyttöön seuranta- ja valvontamenettelyjä, joilla luodaan etenkin kustannusten ennakointi- ja seurantamalli;
d)
määritetään asianmukaiset periaatteet, välineet ja menettelyt sopimuksen täytäntöönpanoa varten ja erityisesti toimeksisaajan tai sen alihankkijoiden sopimuksen toteuttamisen aikana esittämien kustannusten yksilöintiä ja niiden korvauskelpoisuuden tarkastamista sekä lisäsopimusten tekemistä varten;
e)
varmistetaan, että toimeksisaaja ja sen alihankkijat noudattavat sopimuksessa määrättyjä kirjanpitostandardeja sekä velvollisuutta toimittaa kirjanpitoasiakirjat, joissa tulee antaa todenmukainen ja riittävä kuva tileistä;
f)
huolehditaan sopimuksen toteuttamisen aikana jatkuvasti siitä, että d alakohdassa mainitut periaatteet, välineet ja menettelyt ovat tehokkaita.
21 artikla
Tarkistukset
Hankintaviranomainen ja toimeksisaajat voivat muuttaa sopimusta lisäsopimuksella edellyttäen, että kyseinen lisäsopimus täyttää kaikki seuraavat ehdot:
a)
sillä ei muuteta sopimuksen kohdetta;
b)
se ei vaaranna sopimuksen taloudellista tasapainoa;
c)
sillä ei oteta käyttöön sellaisia ehtoja, jotka - jos ne olisivat sisältyneet alkuperäisiin hankinta-asiakirjoihin - olisivat mahdollistaneet sen, että alun perin hyväksyttyjen tarjoajien lisäksi muutkin tarjoajat olisivat voineet tehdä tarjouksen tai että jokin muu kuin alun perin voittanut tarjous olisi voinut tulla valituksi.
22 artikla
Alihankinta
1. Hankintaviranomaisen on pyydettävä tarjoajaa teettämään osa sopimuksen kohteesta alihankintana kilpailuttamalla asianmukaisilla alihankintatasoilla yrityksiä ja etenkin uusia osallistujia ja pk-yrityksiä, jotka eivät kuulu tarjoajan kanssa samaan ryhmään.
2. Hankintaviranomaisen on ilmoitettava sopimuksen alihankintana teetettävän osan suuruus esittämällä sen vähimmäis- ja enimmäisprosenttiosuus. Sen on varmistettava, että ne ovat oikeassa suhteessa sopimuksen kohteeseen ja arvoon, ottaen huomioon asianomaisen toimialan luonteen ja erityisesti todetun kilpailutilanteen ja teollisen potentiaalin.
3. Jos tarjoaja toteaa tarjouksessaan, ettei se aio teettää alihankintana mitään sopimuksen osaa tai että se aikoo teettää alihankintana 2 kohdassa mainittua vaihteluväliä pienemmän osuuden, sen on perusteltava aikomuksensa hankintaviranomaiselle. Hankintaviranomainen toimittaa nämä tiedot komissiolle.
4. Hankintaviranomainen voi hylätä ehdokkaan valitsemat alihankkijat pääsopimuksen ratkaisuvaiheessa tai sopimuksen toteuttamiseen valitun tarjoajan valitsemat alihankkijat. Hankintaviranomainen antaa kirjalliset perustelut hylkäämiselle, joka voi perustua ainoastaan pääsopimuksen tarjoajien valinnassa sovellettaviin kriteereihin.
IV LUKU
DATA JA TURVALLISUUSPOLITIIKKA
23 artikla
Copernicus-ohjelman data- ja informaatiokonsepti
1. Copernicus-ohjelman mukaisesti rahoitettuja toimia koskeva Copernicus-data- ja Copernicus-informaatiokonsepti tukee 4 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden sekä seuraavien erityistavoitteiden saavuttamista:
a)
edistetään Copernicus-datan ja -informaation käyttöä ja jakamista
b)
vahvistetaan Euroopan maan havainnointiin liittyviä markkinoita etenkin toimintaketjun myöhemmän vaiheen osalta kasvun ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi
c)
edistetään Copernicus-datan ja -informaation tarjonnan ylläpidettävyyttä ja jatkuvuutta
d)
tuetaan eurooppalaisia tutkija-, teknologia- ja innovointiyhteisöjä.
2. Kohdennettuja hankkeita koskeva data ja Copernicus-informaatio on asetettava saataville Copernicus-ohjelman tiedonlevittämisfoorumeiden kautta etukäteen määriteltyjen teknisten ehtojen mukaisesti täysimääräisesti, avoimesti ja maksuttomasti seuraavien rajoitusten mukaisesti:
a)
kolmannen osapuolen dataan ja informaatioon liittyvät lisenssiehdot
b)
datan ja informaation formaatit, ominaisuudet ja levittämistavat
c)
unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuusintressit ja ulkosuhteet
d)
Copernicus-dataa ja -informaatiota tuottavan järjestelmän häiriöiden vaara turvallisuus- tai teknisistä syistä
e)
luotettavan pääsyn varmistaminen eurooppalaisille käyttäjille Copernicus-dataan ja -informaatioon.
24 artikla
Copernicus-datan ja -informaation saantia ja käyttöä koskevat ehdot ja rajoitukset
1. Komissio voi kunnioittaen kolmannen osapuolen data- ja informaatiokonseptia ja rajoittamatta jäsenvaltioiden tai kansainvälisten järjestöjen hallinnassa olevia avaruus- ja in situ -infrastruktuureja koskevien sääntöjen ja menettelyjen soveltamista hyväksyä 31 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä seuraavista:
a)
Copernicus-datan ja -informaation saantia, rekisteröintiä ja käyttöä koskevat ehdot ja menettelyt, levittämistavat mukaan luettuina
b)
Copernicus-datan ja -informaation häiriöiden ehkäisemiseksi tarvittavat erityiset tekniset kriteerit, mukaan luettuna tietojen ensisijainen saanti
c)
Copernicus-datan ja -informaation hankkimisen tai levittämisen rajoittamista koskevat kriteerit ja menettelyt eturistiriitojen vuoksi.
2. Komissio voi kunnioittaen kolmannen osapuolen data- ja informaatiokonseptia ja rajoittamatta jäsenvaltioiden tai kansainvälisten järjestöjen hallinnassa olevia avaruus- ja in situ -infrastruktuureja koskevien sääntöjen ja menettelyjen soveltamista hyväksyä 30 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti toimenpiteitä seuraavista:
a)
vastaanottoasemille tai kohdennetuilla erittäin nopeilla laajakaistayhteyksillä asemille, jotka eivät kuulu Copernicus-ohjelmaan, siirrettyjen kohdennetuista hankkeista saatujen tietojen siirtoa ja käyttöä koskevat tekniset eritelmät
b)
Copernicus-datan ja -informaation arkistointia koskevat tekniset eritelmät.
3. Komissio vahvistaa asianmukaiset lisensointiehdot ja -menettelyt kohdennetuista hankkeista saatua dataa ja Copernicus-informaatiota varten ja vastaanottoasemille tai kohdennetuilla erittäin nopeilla laajakaistayhteyksillä asemille, jotka eivät kuulu Copernicus-ohjelmaan, siirrettyjen satelliittitietojen siirtoa varten tämän asetuksen ja sovellettavien kolmannen osapuolen oikeuksien mukaisesti.
25 artikla
Turvallisuusintressien suojaaminen
1. Komissio arvioi Copernicus-ohjelman turvallisuuspuitteet ottaen huomioon 4 artiklassa tarkoitetut tavoitteet. Komissio arvioi tätä varten tarpeelliset turvallisuustoimenpiteet, jotka on suunniteltava unionin tai sen jäsenvaltioiden etua tai turvallisuutta koskevien riskien tai uhkien estämiseksi, erityisesti sen varmistamiseksi, että noudatetaan päätöksessä 2001/844/EY ja päätöksessä 2013/488/EU säädettyjä periaatteita.
2. Komissio vahvistaa 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin pohjalta täytäntöönpanosäädöksellä tarvittavat turvallisuutta koskevat tekniset eritelmät Copernicus-ohjelmaa varten. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 30 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti.
3. Riippumattomat jäsenvaltioiden asiantuntijat voivat avustaa komissiota 2 kohdassa tarkoitettujen turvallisuuspuitteiden teknisten eritelmien määrittämiseksi.
4. Neuvosto hyväksyy toteutettavat toimenpiteet, jos Copernicus-ohjelman toimittama data tai informaatio voisi vaikuttaa unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen, sanotun rajoittamatta 2 kohtaa.
5. Jos EU:n turvallisuusluokiteltuja tietoja tuotetaan tai käsitellään Copernicus-ohjelmassa, kaikkien osallistujien on varmistettava, että tietojen suojelun taso vastaa päätöksen 2001/844/EY liitteessä ja päätöksen 2013/488/EU liitteessä säädettyjen turvallisuussääntöjen tasoa.
V LUKU
SEKALAISTA
26 artikla
Kansainvälinen yhteistyö
1. Seuraavat maat tai kansainväliset järjestöt voivat osallistua Copernicus-ohjelmaan asianmukaisten sopimusten pohjalta:
a)
Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) maat, jotka ovat ETA-sopimuksen sopimuspuolia, ETA-sopimuksen ehtojen mukaisesti;
b)
ehdokasmaat sekä mahdolliset ehdokkaat näiden maiden unionin ohjelmiin osallistumista koskevista yleisperiaatteista tehtyjen puitesopimusten tai assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjojen mukaisesti;
c)
Sveitsin valaliitto, muut kolmannet maat, joita ei mainita a tai b alakohdassa, sekä kansainväliset järjestöt SEUT 218 artiklan nojalla tehdyissä unionin ja kyseisten kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen välisissä sopimuksissa vahvistettujen osallistumiseen sovellettavien ehtojen ja sääntöjen mukaisesti.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut maat tai kansainväliset järjestöt voivat antaa taloudellista tukea tai luontoissuorituksia Copernicus-ohjelmalle. Kyseistä taloudellista tukea ja kyseisiä suorituksia on käsiteltävä ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja ne ovat hyväksyttäviä kyseisen kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön kanssa tehdyn sopimuksen ehtojen mukaisesti.
3. Copernicus-ohjelma voi puuttua havainnointijärjestelmien ja niihin liittyvän tietojenvaihdon kansainväliseen koordinointiin vahvistaakseen globaalia ulottuvuuttaan ja täydentävyyttään ottaen huomioon voimassa olevat kansainväliset sopimukset ja koordinointimenettelyt.
27 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että unionin taloudellisia etuja suojataan Copernicus-ohjelman mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.
2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta Copernicus-ohjelman mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia.
3. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi suorittaa tutkimuksia, myös paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 (14) ja neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (15) vahvistettujen säännösten ja menettelyjen mukaisesti, sen selvittämiseksi, onko avustussopimukseen tai avustuspäätökseen tai Copernicus-ohjelman nojalla rahoitettuun sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
4. Copernicus-ohjelman täytäntöönpanosta johtuviin kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtyihin yhteistyösopimuksiin sekä muihin sopimuksiin, avustussopimuksiin ja avustuspäätöksiin on sisällyttävä määräykset, joilla nimenomaisesti annetaan komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet toteuttaa tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia toimivaltuuksiensa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.
28 artikla
Omistajuus
1. Unioni on kaikkien Copernicus-ohjelmassa luodun tai kehitetyn aineellisen ja aineettoman omaisuuden omistaja. Tämän vuoksi kolmansien osapuolten kanssa on tehtävä tarvittaessa sopimuksia, jotka koskevat olemassa olevia omistusoikeuksia.
2. Omistajuuden siirtoa unionille koskevista ehdoista on määrättävä 1 kohdassa tarkoitetuissa sopimuksissa.
3. Komissio varmistaa asianmukaisen rakenteen välityksellä tässä artiklassa tarkoitetun omaisuuden optimaalisen käytön; erityisesti se hallinnoi Copernicus-ohjelmaan liittyviä teollis- ja tekijänoikeuksia mahdollisimman tehokkaasti ja ottaa huomioon tarpeen suojata unionin tekijän- ja teollisoikeuksia ja lisätä niiden arvoa, kaikkien sidosryhmien edut sekä tarpeen kehittää markkinoita ja uusia teknologioita yhdenmukaisesti ja palvelujen jatkuvuuden. Tätä tarkoitusta varten se varmistaa, että Copernicus-ohjelman mukaisesti tehtäviin sopimuksiin sisällytetään mahdollisuus siirtää näiden ohjelmien puitteissa tehtävästä työstä johtuvien teollis- ja tekijänoikeuksien omistus- tai käyttöoikeus.
29 artikla
Komission avustaminen
Komissiota voivat avustaa Copernicus-ohjelmaan liittyvien eri alojen riippumattomat asiantuntijat, joihin kuuluu lukuisia sidosryhmiä, muun muassa Copernicus-ohjelman käyttäjien edustajia ja kansallisia avaruudesta vastaavia tahoja, tarjotakseen tarpeellista teknis-tieteellistä asiantuntemusta ja eri tieteiden ja alojen välisiä näkökulmia ottaen huomioon olemassa olevat unionin, kansallisen ja alueellisen tason aloitteet.
30 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa komitea (Copernicus-komitea). Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
Copernicus-komitea kokoontuu erityisissä kokoonpanoissa erityisesti ottaen huomioon turvallisuusnäkökohdat (turvallisuuslautakunta).
2. Copernicus-komitea perustaa käyttäjien foorumin työryhmäksi antamaan Copernicus-komitealle neuvoja käyttäjien vaatimuksia koskevista seikoista työjärjestyksensä mukaisesti.
3. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.
4. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
5. Copernicus-ohjelman tehtävistä vastaavien tahojen edustajat osallistuvat tarvittaessa Copernicus-komitean työhön tarkkailijoina sen työjärjestyksessä vahvistetuin edellytyksin.
6. Edellä 26 artiklassa tarkoitetuissa unionin tekemissä sopimuksissa voidaan sopia tarpeen mukaan kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen osallistumisesta Copernicus-komitean työhön sen työjärjestyksessä vahvistetuin edellytyksin.
7. Copernicus-komitea kokoontuu säännöllisesti, mieluiten neljännesvuosittain. Komissio esittää kussakin kokouksessa kertomuksen Copernicus-ohjelman edistymisestä. Kertomuksissa esitetään yleiskatsaus Copernicus-ohjelman tilanteeseen ja sen kehitykseen erityisesti riskinhallinnan, kustannusten, aikataulun, suorituskyvyn, hankintojen ja komission neuvonnan osalta.
31 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
2. Siirretään komissiolle Copernicus-ohjelman keston ajaksi 9 artiklan 7 kohdassa ja 24 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 9 artiklan 7 kohdassa ja 24 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Edellä olevien 9 artiklan 7 kohdan ja 24 artiklan 1 kohdan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
32 artikla
Arviointi
1. Komissio laatii viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 kaikkia asianomaisia sidosryhmiä kuultuaan arviointiraportin Copernicus-ohjelmasta rahoitettujen kaikkien tehtävien tavoitteiden saavuttamisesta; siinä on käsiteltävä niiden tuloksia ja vaikutuksia, Euroopan tasolla saatua lisäarvoa ja resurssien käytön tehokkuutta. Arvioinnissa on tarkasteltava sitä, ovatko kaikki tavoitteet edelleen merkityksellisiä ja kuinka toimenpiteillä edistetään 4 artiklassa kuvattujen tavoitteiden saavuttamista, sekä organisaatiorakenteen suorituskykyä ja käytettyjen palvelujen laajuutta. Arviointiin on sisällytettävä arvio asianomaisten eurooppalaisten virastojen (mukaan lukien Euroopan GNSS-virasto) mahdollisesta osallistumisesta, ja siihen on tarvittaessa liitettävä asiaa koskevia lainsäädäntöehdotuksia.
Erityisesti on arvioitava 9 j artiklassa tarkoitetun Copernicus-data- ja Copernicus-informaatiokonseptin vaikutuksia sidosryhmiin, toimintaketjun loppupään käyttäjiin, yrityksiin sekä kansallisiin ja yksityisiin investointeihin maanhavainnointi-infrastruktuureihin.
2. Komissio tekee 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin tiiviissä yhteistyössä toimijoiden ja Copernicus-ohjelman käyttäjien kanssa ja tarkastelee Copernicus-ohjelman tehokkuutta ja vaikuttavuutta sekä sitä, kuinka ohjelmalla edistetään 4 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista. Komissio toimittaa näiden arvioiden tulokset Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ja ehdottaa tarvittaessa asianmukaisia toimenpiteitä.
3. Komissio voi tehdä tarpeen mukaan riippumattomien tahojen avustuksella arvioinnin hankkeiden toteutuksessa käytetyistä menetelmistä ja toteutuksen vaikutuksista määrittääkseen, onko asetetut tavoitteet saavutettu muun muassa ympäristönsuojelun alalla.
4. Komissio voi pyytää jäsenvaltiota esittämään erityisen arvioinnin tämän asetuksen puitteissa rahoitetuista toimista ja niihin liittyvistä hankkeista tai tarvittaessa antamaan tietoja ja apua, joita kyseisten hankkeiden arviointi edellyttää.
33 artikla
Kumoaminen
1. Kumotaan asetus (EU) N:o 911/2010.
2. Kaikki asetuksen (EU) N:o 911/2010 perusteella hyväksytyt toimenpiteet pysyvät voimassa.
3. Viittauksia kumottuun asetukseen (EU) N:o 911/2010 pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
34 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 3 päivänä huhtikuuta 2014.