KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/83
af 21. januar 2015
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af mononatriumglutamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, 5 og 6, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1187/2008 (2) en endelig antidumpingtold på import af mononatriumglutamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Foranstaltningerne består af en værditold på 39,7 %, undtagen for Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) og Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(3)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (3) af de gældende antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(4)
Anmodningen blev indgivet af Ajinomoto Foods Europe SAS (»ansøgeren«), som er den eneste EU-producent af mononatriumglutamat, og som således tegner sig for 100 % af den samlede EU-produktion af mononatriumglutamat.
(5)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(6)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 29. november 2013 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Sideløbende antidumpingundersøgelse
(7)
Sideløbende hermed offentliggjorde Kommissionen den samme dato en meddelelse om indledning af en antidumpingundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 5 vedrørende importen til Unionen af mononatriumglutamat med oprindelse i Indonesien (5).
(8)
I forbindelse med nævnte undersøgelse indførte Kommissionen i august 2014 ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 904/2014 (6) en midlertidig antidumpingtold på importen af mononatriumglutamat med oprindelse i Indonesien (»midlertidig forordning«). De midlertidige foranstaltninger blev indført for en periode på seks måneder.
(9)
De to sideløbende undersøgelser omfattede den samme (nuværende) undersøgelsesperiode og den samme betragtede periode, jf. betragtning 10.
5. Undersøgelse
De af udløbsundersøgelsen omfattede perioder
(10)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2012 til den 30. september 2013 (»den nuværende undersøgelsesperiode«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. april 2010 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«) (7).
Parter, som er berørt af undersøgelsen og stikprøveudtagning
(11)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de eksporterende producenter, importørerne og de EU-brugere, som den vidste, var berørt af sagen, samt repræsentanterne for det berørte eksportland om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(12)
Interesserede parter fik mulighed for at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og for at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(13)
I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører blev det i indledningsmeddelelsen angivet, at man påtænkte at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(14)
I betragtning af antallet af eksporterende producenter i Kina og for at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en repræsentativ stikprøve blev nævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. Da kun to eksporterende producenter i Kina meddelte Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om, blev stikprøveudtagning ikke anset for at være nødvendig.
(15)
For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at give sig til kende og meddele de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(16)
14 ikke forretningsmæssigt forbundne importører gav sig til kende. Ingen af disse virksomheder importerede dog mononatriumglutamat fra Kina til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at udtage stikprøver.
Spørgeskemaer og kontrol
(17)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser.
(18)
Der blev sendt spørgeskemaer til begge de kinesiske eksporterede producenter, som gav sig til kende i forbindelse med stikprøveudtagningen, den eneste EU-producent og 33 identificerede EU-brugere.
(19)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra den eneste EU-producent, fra én forhandler og fra fem brugere. Ingen af de kinesiske eksporterende producenter indsendte spørgeskemabesvarelser.
(20)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
EU-producent
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Frankrig
Brugere
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nederlandene
-
Unilever, Rotterdam, Nederlandene
Fremlæggelse af oplysninger
(21)
Alle interesserede parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale, at den endelige antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina opretholdes. Parterne fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Deres bemærkninger blev overvejet og taget i betragtning, i det omfang det var relevant.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(22)
Den vare, som er omfattet af denne undersøgelse, er den samme som den, der var omfattet af den oprindelige undersøgelse, dvs. mononatriumglutamat (»MNG«) med oprindelse i Kina, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2922 42 00 (»den pågældende vare«). MNG er et fødevaretilsætningsstof, der hovedsagelig anvendes som smagsforstærker i supper, bouillon, fiske- og kødretter, krydderiblandinger og færdiglavede fødevarer. MNG bruges også inden for den kemiske industri til nonfoodformål, f.eks. i vaske- og rengøringsmidler. Det fremstilles i form af hvide, lugtløse krystaller af forskellig størrelse. MNG findes i pakninger af forskellig størrelse fra forbrugerpakninger på 0,5 g til bulksække på 1 000 kg. De mindre pakningsstørrelser sælges gennem detailhandlere til private forbrugere, medens de større pakninger på 20 kg og derover er bestemt for industrielle brugere. Endvidere findes der forskellige renhedsgrader. Mononatriumglutamat har dog de samme egenskaber uanset pakningsstørrelse og renhedsgrad.
(23)
MSH fremstilles hovedsagelig ved gæring af forskellige sukkerkilder (majsstivelse, tapiokastivelse, sukkersirup, sukkerrørsmelasse og sukkerroemelasse).
(24)
Den nuværende undersøgelse bekræftede, at som i den oprindelige undersøgelse har den pågældende vare og MNG produceret og solgt på hjemmemarkedet i det pågældende land, MNG produceret og solgt af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet og MNG produceret og solgt på de to potentielle referencelandsmarkeder Thailand og Indonesien de samme fysiske, tekniske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål.
(25)
Varerne anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(26)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der fandt dumping sted på det pågældende tidspunkt, og om de gældende foranstaltningers udløb sandsynligvis ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
(27)
Som nævnt i betragtning 18 og 19 blev der sendt spørgeskemaer til begge de kinesiske eksporterede producenter, som gav sig til kende i forbindelse med stikprøveudtagningen, men ingen af dem indsendte en spørgeskemabesvarelse, og ingen af dem samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Derfor var det nødvendigt at anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.
(28)
De kinesiske myndigheder og de ikke samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter blev underrettet om anvendelsen af grundforordningens artikel 18, stk. 1, og fik mulighed for at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger.
(29)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1, blev nedenstående resultater vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig på oplysninger i anmodningen om en udløbsundersøgelse og på foreliggende statistikker, dvs. Eurostats data og den kinesiske eksportdatabase.
2. Dumpingimport i den nuværende undersøgelsesperiode
a) Referenceland
(30)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke var indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi. Derfor skulle der vælges et tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«).
(31)
I indledningsmeddelelsen underrettede Kommissionen de interesserede parter om, at den havde til hensigt at vælge Thailand eller Indonesien som eventuelt hensigtsmæssige referencelande og opfordrede parterne til at fremsætte bemærkninger. Thailand blev i den oprindelige undersøgelse (8) anvendt som et hensigtsmæssigt referenceland. Indonesien blev foreslået i forbindelse med den nuværende undersøgelse, idet der som nævnt i betragtning 7 blev indledt en sideløbende antidumpingundersøgelse af importen til Unionen af MNG med oprindelse i Indonesien den samme dag som den nuværende udløbsundersøgelse (9). Én interesseret part hævdede, at Thailand ikke var et hensigtsmæssigt referenceland, idet den samarbejdsvillige thailandske producent var en del af den samme selskabsgruppe som ansøgeren. Endvidere hævdedes det, at der manglede konkurrence på det thailandske marked, og at salget på hjemmemarkedet i Thailand hovedsagelig omfattede mindre pakninger til detailniveauet, mens eksporten fra Kina til Unionen angiveligt omfattede større sække eller varer i bulk til industrielt brug.
(32)
Kommissionen anmodede mere end fem kendte producenter af samme vare i Thailand om at indgive oplysninger. Kun én producent i Thailand gav sig til kende og indsendte en spørgeskemabesvarelse. Denne producent var en del af den samme gruppe som ansøgeren. I modsætning til det, som en interesseret part hævdede, er det at være en del af den samme gruppe som ansøgeren ikke ensbetydende med, at den normale værdi ikke er troværdig. Den berørte interesserede part forklarede heller ikke, hvordan forholdet kunne have indvirket på den normale værdi på hjemmemarkedet i Thailand. Dette argument bør derfor afvises.
(33)
Som anført i betragtning 24 viste undersøgelsen, at MNG produceret og solgt på hjemmemarkedet i Thailand havde de samme grundlæggende tekniske, fysiske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål som varen produceret og eksporteret af de kinesiske eksporterende procenter til Unionen. Endvidere lignede produktionsprocesserne i Kina dem på det thailandske marked. Endelig var der en betydelig konkurrence i Thailand med flere indenlandske producenter og import fra andre tredjelande, herunder Kina. Endvidere viste undersøgelsen - i modsætning til det, der hævdedes - at salget på hjemmemarkedet i Thailand omfattede varer i bulk og til detailniveauet. Derfor bør den påstand, at Thailand af nævnte grunde ikke ville egne sig til at blive valgt som referenceland, afvises.
(34)
De eksporterende producenter fra Indonesien erklærede sig indforstået med, at de data, som de havde indgivet i forbindelse med den i betragtning 7 omhandlede sideløbende undersøgelse, blev brugt med henblik på den nuværende udløbsundersøgelse. Som anført i betragtning 24 viste undersøgelsen, at MNG produceret og solgt på hjemmemarkedet i Indonesien havde de samme grundlæggende tekniske, fysiske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål som varerne produceret og eksporteret af de kinesiske eksporterende producenter til Unionen. Endvidere lignede produktionsprocesserne i Kina i henhold til de foreliggende oplysninger dem på det indonesiske marked. Endelig var der en betydelig konkurrence i Indonesien med flere indenlandske producenter og import fra andre tredjelande, herunder Kina. Endvidere viste undersøgelsen, at salget på hjemmemarkedet i Indonesien omfattede varer i bulk og til detailniveauet.
(35)
Som det fremgår af ovenstående, ville begge lande - Thailand og Indonesien - potentielt egne sig til at blive valgt som referenceland. Da de foreliggende oplysninger fra de eksporterende producenter i Indonesien, som var omfattet af den sideløbende undersøgelse, var langt mere præcise end dem fra den eneste samarbejdsvillige producent i Thailand, anså Kommissionen det dog for mere rimeligt at vælge Indonesien som et hensigtsmæssigt referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
b) Normal værdi
(36)
Oplysningerne fra de samarbejdsvillige producenter i Indonesien blev lagt til grund for fastsættelsen af den normale værdi for eksporterende producenter i Kina.
(37)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om det samlede hjemmemarkedssalg for hver samarbejdsvillig producent i Indonesien var repræsentativt i den nuværende undersøgelsesperiode. Hjemmemarkedssalget blev anset for at være repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet udgjorde mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Det konstateredes, at hjemmemarkedssalget i Indonesien var repræsentativt for hver producent. Det blev endvidere undersøgt, om salget på hjemmemarkedet af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastlægge, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode var rentabel.
(38)
Da det konstateredes, at hjemmemarkedssalget omfattede tilstrækkelige mængder og havde fundet sted i normal handel, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på hele hjemmemarkedssalget i den nuværende undersøgelsesperiode.
c) Eksportpris
(39)
Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, blev eksportprisen baseret på de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.
(40)
Eksportprisen blev således fastsat på grundlag af statistikker, dvs. Eurostats data, beregnet på et vejet gennemsnit.
d) Sammenligning og justeringer
(41)
Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen på ab fabrik-basis. Hvis det var berettiget for at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen, tog Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, via justeringer hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed. Der blev justeret for fragt- og transportomkostninger under hensyntagen til justeringerne af den normale værdi for de indonesiske eksporterende producenter som fastsat i den sideløbende undersøgelse, jf. betragtning 41 i forordningen om midlertidig told.
(42)
Endvidere hævdede én interesseret part, at de kinesiske eksporterende producenter har omkostningsfordele sammenlignet med de thailandske producenter i forbindelse med produktionsprocessen (vertikal integration), udviklingen i priserne på råvarer og energiforbruget. Da Indonesien blev anvendt som referenceland, var dette argument irrelevant. For så vidt angår Indonesien og som beskrevet i betragtning 34, lignede produktionsprocesserne for MNG i Kina dem på det indonesiske marked. Det bør bemærkes, at alle MNG-producenter i hele verden anvender lignende produktionsmetoder. MNG fremstilles ved gæring af forskellige sukkerkilder (majsstivelse, tapiokastivelse, sukkersirup, sukkerrørsmelasse og sukkerroemelasse).
e) Dumpingmargen
(43)
Én interesseret part hævdede, at eksporten fra Kina hovedsagelig omfattede varer i bulk, mens salget på hjemmemarkedet i Thailand hovedsagelig er til detailniveauet. Det hævdedes derfor, at dumpingmargenen udelukkende burde beregnes på grundlag af salg i bulk. Da ingen af de kinesiske eksporterende producenter samarbejdede, forelå der ingen oplysninger om salgsbetingelserne, handelsled eller pakninger i forbindelse med eksportsalg fra Kina.
(44)
Da Indonesien blev anvendt som referenceland, var dette argument endvidere irrelevant. Under alle omstændigheder viste sammenligningen, at der som omhandlet i betragtning 47 i alle tilfælde var tale om væsentlige dumpingmargener, uanset om detailsalget blev medregnet eller ej.
(45)
Endvidere beregnede Kommissionen dumpingmargener på grundlag af den normale værdi fastsat i referencelandet. Sammenligningen viste, at der som omhandlet i betragtning 47 var tale om væsentlige dumpingmargener.
(46)
Kommissionen sammenlignede i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, den vejede gennemsnitlige normale værdi med den vejede gennemsnitlige eksportpris. Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, kunne de varetyper, som eksporteres fra Kina, ikke bestemmes. Derfor var det ikke muligt at foretage en sammenligning pr. varetype. I stedet skulle sammenligningen baseres på de statistiske data om eksportpriser, jf. betragtning 39 og 40.
(47)
Følgelig udgjorde den vejede gennemsnitlige dumpingmargen i alle tilfælde over 25 % af cif-prisen, Unionens grænse.
3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
a) Indledende bemærkning
(48)
Ud over konstateringen af dumping i den nuværende undersøgelsesperiode undersøgtes også sandsynligheden for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves, og følgende elementer blev analyseret: mængden af og priserne på dumpingimport fra Kina, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina samt EU-markedets tiltrækningskraft i relation til importen fra Kina.
b) Mængden af og priserne på dumpingimport fra Kina
(49)
Til trods for de gældende foranstaltninger steg importmængderne fra Kina i den betragtede periode med 65 %, og markedsandelen steg tilsvarende med 68 %, jf. betragtning 81. Til trods for denne stigning i relative tal forblev importmængderne fra Kina og markedsandelen udtrykt i absolutte tal dog af begrænset omfang i hele den betragtede periode.
(50)
Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, blev importpriserne fastsat på grundlag af Eurostats data. De gennemsnitlige importpriser fra Kina faldt konstant fra regnskabsåret 2010/11 og indtil den nuværende undersøgelsesperiode og samlet set med 20 % i den betragtede periode, jf. betragtning 84, og det viste sig, at der fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode. Det blev også konstateret, at importpriserne ville underbyde EU-erhvervsgrenens salgspriser med mere end 10 % i gennemsnit, hvis der ikke blev taget hensyn til antidumpingtold.
c) Produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina
(51)
Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina blev fastlagt på grundlag af oplysningerne fra ansøgeren. Da disse data ikke var offentligt tilgængelige, krydstjekkede Kommissionen dem med andre offentligt tilgængelige kilder, herunder presseartikler i det åbne dossier, som kan konsulteres af interesserede parter. På dette grundlag er Kina verdens største MNG-producent med en årlig produktionskapacitet og årlig produktion, som steg i den betragtede periode. I 2012 var produktionskapaciteten for MNG på ca. 3,5 til 4 mio. ton, mens produktionen af MNG var på ca. 2,5 til 3 mio. ton. I 2012 var den uudnyttede produktionskapacitet således på ca. 600 000-900 000 ton.
(52)
Ifølge den samme kilde vil produktionskapaciteten for MNG og produktionen i Kina stige endnu mere indtil 2017, idet der er stigende efterspørgsel efter MNG i Kina.
(53)
I 2011 indførte den kinesiske regering gennem ministeriet for industri og informationsteknologi (MIIT) i Kina en overordnet politik med det formål at fjerne gammel og ineffektiv virksomhedsteknologi, og den omfattede 19 nøgleindustrier i Kina, herunder MNG. Resultatet har været et væsentligt fald i antallet af MNG-producenter i Kina. På det grundlag hævdede én interesseret part, at kapaciteten sandsynligvis ikke var steget i Kina. Undersøgelsen har på grundlag af oplysninger i anmodningen og presseartiklerne vist, at større virksomheder har øget deres kapacitet. Samlet set er produktionskapaciteten for MNG i Kina steget, og den pågældende parts argument bør derfor afvises.
(54)
I henhold til oplysningerne fra ansøgeren er lagerbeholdningen af MNG i Kina desuden steget konstant i de senere år og var mere end dobbelt så stor som EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode. Én interesseret part hævdede, at da oplysningerne om de overskydende lagerbeholdninger ikke er gjort tilgængelige i det ikke-fortrolige dossier, kunne de ikke kontrolleres af de interesserede parter og burde ikke tages i betragtning. Det hævdedes endvidere, at det ikke virker sandsynligt med overskydende lagerbeholdninger i betragtning af den kinesiske regerings kapacitetsnedskæring. Det bør i den forbindelse bemærkes, at den pågældende interesserede part ikke fremlagde dokumentation til støtte for denne påstand. Endvidere samarbejdede ingen af de eksporterende producenter fra Kina i forbindelse med undersøgelsen, jf. betragtning 27. Derfor var det nødvendigt at anvende de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. I henhold grundforordningens artikel 19, stk. 3, kan Kommissionen desuden lade fortrolige oplysninger ude af betragtning, hvis der ikke indgives et informativt ikke-fortroligt sammendrag, men manglende indgivelse af et sådant sammendrag fører ikke automatisk til, at de fortrolige oplysninger afvises. Selv om det ikke var muligt at krydstjekke alle de forhold, som anmodningen vedrørte, herunder oplysningerne om kinesiske lagerbeholdninger, blev oplysningerne i dette tilfælde dog anset for at være rimelige og korrekte, idet de pegede i samme retning som oplysningerne fra ansøgeren, som kunne krydstjekkes. I betragtning af stigningen i den samlede produktionskapacitet i Kina, jf. betragtning 51, var den overskydende lagerbeholdning heller ikke det eneste forhold, som støttede den konklusion, at kinesiske eksporterende producenter har en betydelig uudnyttet kapacitet. Endvidere krydstjekkede Kommissionen om muligt med andre foreliggende kilder, f.eks. presseartikler, og anvendte kun oplysningerne, hvis den fandt det godtgjort, at de var rimelige og tilstrækkeligt troværdige. Dette argument bør derfor afvises.
(55)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede samme interesserede part, at Kommissionen ikke havde baseret sine resultater på faktiske oplysninger som krævet i artikel 11, stk. 3, i WTO's antidumpingaftale (10), men udelukkende på formodninger. Denne part gentog sine påstande om angivelig kapacitetsnedskæring og uudnyttet kapacitet i Kina.
(56)
Som nævnt i betragtning 27 samarbejdede ingen af de kinesiske eksporterende producenter i forbindelse med undersøgelsen, og derfor var det nødvendigt for Kommissionen at basere sine resultater på faktisk foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Som også beskrevet ovenfor i betragtning 29 og 51 hidrørte den anvendte information hovedsagelig fra ansøgerens information i anmodningen, som blev behørigt krydstjekket, hvis det var muligt. Da denne information var den eneste foreliggende troværdige information, blev påstanden om, at resultaterne udelukkende var baseret på formodninger, afvist.
(57)
Oplysningerne fra den pågældende interesserede part blev også taget i betragtning. Den pågældende interesserede part indgav dog modstridende oplysninger om kapacitet og uudnyttet kapacitet i Kina. I modsætning til denne parts påstand viste den dokumentation, der var vedhæftet som bilag til partens indlæg, f.eks. en stigning i Kinas MNG-kapacitet og ikke et fald. Dette er på linje med Kommissionens resultater, jf. betragtning 53. Denne parts påstand om, at den samlede kapacitet i Kina sandsynligvis ville falde, blev derfor afvist.
(58)
Det konkluderes derfor, at kinesiske eksporterende producenter har væsentlig uudnyttet kapacitet, som sandsynligvis vil blive anvendt til yderligere betydelig eksport til Unionen, jf. betragtning 61 og 62, hvis antidumpingforanstaltningerne udløber.
d) EU-markedets tiltrækningskraft
(59)
I den betragtede periode tegnede EU-markedet sig på grund af de gældende foranstaltninger kun for en mindre del af den kinesiske eksport. Én interesseret part hævdede, at Unionen ikke ville være et tiltrækkende marked for kinesiske eksporterende producenter, idet efterspørgslen efter MNG i Asien og andre nye økonomier, herunder Kina, forventes at stige. Denne part hævdede endvidere, at kinesiske eksporterende producenter ikke ville være tilskyndet til at øge deres eksport til EU-markedet, idet prisniveauerne ved eksport fra Kina til andre tredjelande i gennemsnit ville være højere eller svare til prisniveauerne ved eksport fra Kina til Unionen.
(60)
Ifølge undersøgelsen var priserne ved eksport fra Kina til tredjelande i gennemsnit lidt højere end priserne ved eksport til Unionen, men dette kan meget vel skyldes, at kinesiske eksporterende producenter sænkede deres priser ved eksport til Unionen på grund af den gældende antidumpingtold. Dette giver derfor ikke nødvendigvis et indtryk af det eventuelle prisniveau, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. I betragtning af den gældende antidumpingtold ville kinesiske eksporterende producenter tværtimod kunne hæve deres eksportpriser og samtidig forblive på dumpingniveauer og underbyde EU-erhvervsgrenens salgspriser.
(61)
Selv om det indenlandske forbrug i Kina og forbruget i resten af Asien og på andre nye markeder forventes at stige, må omfanget af den produktionsmæssige overkapacitet i Kina antages at være et stærkt incitament til at finde alternative markeder til at absorbere denne overkapacitet.
(62)
Kommissionen tog også hensyn til en eventuel indførelse af foranstaltninger mod eksport af MNG fra Kina til Amerikas Forenede Stater (»USA«) i kølvandet på de amerikanske myndigheders igangværende sideløbende antidumping- og antisubsidieundersøgelser af Kina vedrørende samme vare. Den 26. november 2014 indførte de amerikanske myndigheder rent faktisk endelige antidumpingforanstaltninger. Fire kinesiske eksporterende producenter blev indrømmet individuelle satser på 20,09 %, mens resttolden blev sat til 39,03 %. Derfor vil adgangen til det amerikanske marked for kinesisk eksport sandsynligvis blive begrænset, og store mængder kinesisk MNG vil med sandsynlighed blive omdirigeret til EU-markedet, navnlig hvis foranstaltningerne i Unionen samtidig får lov til at udløbe. I den forbindelse bør det bemærkes, at der blev eksporteret ca. 26 600 ton MNG fra Kina til USA i 2013, hvilket svarede til en væsentlig del af EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode.
(63)
Endvidere var både EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris og de indonesiske eksporterende producenters gennemsnitlige importpris til Unionen som fastsat i den sideløbende undersøgelse i betragtning 61 og 80 i forordningen om midlertidig told højere sammenlignet med de kinesiske gennemsnitlige importpriser til Unionen uden antidumpingtold og de kinesiske gennemsnitlige importpriser til andre tredjelande. Da de kinesiske eksporterende producenter ikke samarbejdede, blev denne analyse baseret på de foreliggende oplysninger, dvs. en kinesisk eksportdatabase. Hvis antidumpingforanstaltningerne får lov til at udløbe, vil Unionen i betragtning af de kinesiske eksportørers prispolitik blive et attraktivt marked for kinesiske eksportører, idet de rent faktisk vil kunne hæve deres eksportpriser til Unionen.
(64)
Den kinesiske imports stigende markedsandel viste også, at de kinesiske eksporterende producenter til trods for de gældende foranstaltninger fortsat var interesseret i EU-markedet. På grundlag af de observerede prisniveauer er EU-markedet for MNG fortsat meget tiltrækkende for kinesisk eksport. Denne interesse vil sandsynligvis tage til, hvis foranstaltningen ophæves.
(65)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog ovennævnte interesserede part sine påstande om den tiltagende indenlandske efterspørgsel efter MNG i Kina, de begrænsede eksportmængder fra Kina til Unionen, importens markedsandel og de højere priser for kinesisk MNG ved eksport til andre tredjelande sammenlignet med Unionen. Denne part hævdede, at der ikke var blevet taget hensyn til disse elementer i forbindelse med Kommissionens analyse.
(66)
For det første er påstanden om, at udviklingen i den kinesiske produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet, den stigende indenlandske efterspørgsel efter MNG i Kina, de begrænsede eksportmængder fra Kina til Unionen, importens markedsandel, jf. betragtning 49, og de kinesiske prisniveauer ved eksport til Unionen og andre tredjelande ikke blev taget i betragtning, ubegrundet. Disse elementer blev rent faktisk analyseret, jf. betragtning 49-64, og de relevante konklusioner blev forelagt for de interesserede parter. For det andet fremlagde den berørte part ikke ny dokumentation til støtte for sine påstande i tillæg til de elementer, som Kommissionen havde fastlagt i forbindelse med undersøgelsen.
(67)
Endelig gjorde den berørte part indsigelse mod Kommissionens vurdering i betragtning 62, i henhold til hvilken kinesisk eksport kunne omdirigeres fra USA til Unionen som følge af de antidumpingforanstaltninger, som de amerikanske myndigheder havde indført mod eksport af MNG fra Kina til USA.
(68)
Som allerede forklaret i betragtning 62 henvises der dog til, at hvis foranstaltningerne i Unionen får lov til at udløbe, vil den kinesiske eksport som følge af de antidumpingforanstaltninger, der er indført mod eksport af MNG fra Kina til USA, med sandsynlighed blive omdirigeret til EU-markedet.
(69)
Derfor måtte partens påstande i den forbindelse afvises.
4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(70)
Ovenstående analyse viste, at kinesisk import fortsat kom ind på EU-markedet til dumpingpriser med betydelige dumpingmargener. I betragtning af resultaterne vedrørende den væsentlige uudnyttede produktionskapacitet i Kina og sandsynligheden for, at eksporten vil blive omdirigeret til EU-markedet i betydelige mængder til dumpingpriser, konkluderede Kommissionen, at der er stor sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne fjernes.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(71)
Samme vare blev fremstillet af én EU-producent i den nuværende undersøgelsesperiode. Denne udgør »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(72)
Da EU-erhvervsgrenen kun består af en enkelt producent, måtte alle tal vedrørende følsomme data af fortrolighedshensyn indekseres eller opgives inden for et interval.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. EU-forbruget
(73)
Kommissionen fastsatte EU-forbruget ved at lægge EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til importen fra Kina og andre tredjelande på grundlag af Eurostats data og data fra de indonesiske eksporterende producenter, som var omfattet af den sideløbende antidumpingundersøgelse, der er omhandlet i betragtning 7.
(74)
Én interesseret part hævdede, at de relevante KN-koder i Eurostat også omfatter andre varer end den pågældende vare, og derfor kan importmængden fra Kina omfatte glutaminsyre og salte deraf. Da importdataene er baseret på oplysninger fra Eurostat på Taric-kodeniveau (Den Europæiske Unions integrerede toldtarif), omfattede de dog kun den pågældende vare, og denne påstand blev derfor afvist.
(75)
Den samme interesserede part hævdede, at MNG produceret i Kina og eksporteret til Unionen ikke altid var af den renhedsgrad, som kræves i Unionen for fødevaretilsætningsstoffer, og satte spørgsmålstegn ved, om dette var afspejlet tilsvarende i importmængderne fra Kina. Som anført i betragtning 22 er alle typer MNG, uanset renhedsgrad, omfattet af den nuværende undersøgelse, og derfor blev denne påstand afvist.
(76)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
Tabel 1
EU-forbrug (ton)
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Indeks (regnskabsåret 2010/regnskabsåret 2011 = 100)
100
87
93
98
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser/data fra de indonesiske eksporterende producenter.
(77)
EU-forbruget faldt mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12 og steg lidt igen i regnskabsåret 2012/13 og den nuværende undersøgelsesperiode. Forbruget faldt sammenlagt 2 % i den betragtede periode. Faldet i forbruget mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12 skyldtes hovedsagelig et fald i EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet som følge af et fald i produktionen i samme periode, jf. betragtning 100. Den samlede import forblev på samme niveau i den samme periode. Stigningen i forbruget i regnskabsåret 2012/13 skal næsten udelukkende kædes sammen med en stigning i den samlede import, da EU-erhvervsgrenens salg stort set forblev på samme niveau. Endelig forholdt det sig i den nuværende undersøgelsesperiode sådan, at mens EU-erhvervsgrenens salg faldt igen, steg importen, navnlig fra Indonesien, betydeligt, jf. betragtning 88.
(78)
Én interesseret part hævdede, at beskrivelsen af udviklingen i forbruget ville blive ufuldstændig, idet der ikke blev taget højde for, at vietnamesisk import af MNG var erstattet af indonesisk import, og at brugerne derfor ikke længere forventede yderligere prisstigninger og reducerede deres lagre. Det er korrekt, at importen af MNG fra andre tredjelande, herunder Vietnam, faldt i den betragtede periode, og at importen fra Indonesien steg, men dette påvirker ikke udviklingen i det samlede forbrug i Unionen som sådan. Konsekvenserne af en eventuel udvikling i importstrømmene og økonomiske aktørers, f.eks. brugernes, eventuelle reaktion på denne udvikling, påvirker heller ikke udviklingen i forbruget som sådan. Dette argument blev derfor afvist.
2. Import fra det pågældende land
a) Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land
(79)
Mængden og markedsandelen for importen fra Kina blev fastsat på grundlag af Eurostats data og data fra de indonesiske eksporterende producenter, som var omfattet af den sideløbende antidumpingundersøgelse, der er omhandlet i betragtning 7.
(80)
Importmængden til Unionen fra det pågældende land og markedsandelen udviklede sig som følger:
Tabel 2
Importmængde og markedsandel
Land
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Kina
Mængde (ton)
1 518
758
1 923
2 509
Indeks
100
50
127
165
Markedsandel Indeks
100
57
136
168
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser/data fra de indonesiske eksporterende producenter.
(81)
Importmængderne fra Kina faldt fra regnskabsåret 2010/11 til regnskabsåret 2011/12, men steg kraftigt i regnskabsåret 2012/13 og igen i den nuværende undersøgelsesperiode. Importmængden fra Kina steg sammenlagt med 65 % i den betragtede periode. Den tilsvarende markedsandel udviste en lignende tendens, dvs. den faldt først mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12 og steg derefter kraftigt indtil den nuværende undersøgelsesperiode. Markedsandelen steg sammenlagt med 68 % i den betragtede periode. Til trods for disse stigninger i relative tal forblev både importmængden fra Kina og markedsandelen for importen udtrykt i absolutte tal af begrænset omfang i den betragtede periode.
b) Priser på import fra det pågældende land og prisunderbud
(82)
Importpriserne blev fastsat på grundlag af Eurostats data.
(83)
Tabellen viser gennemsnitsprisen for import fra Kina:
Tabel 3
Importpriser
Land
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Kina
Gennemsnitspris (EUR/ton) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Indeks
100
97
93
80
(84)
De gennemsnitlige importpriser fra Kina faldt konstant fra regnskabsåret 2010/11 og indtil den nuværende undersøgelsesperiode og samlet set med 20 % i den betragtede periode.
(85)Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i den nuværende undersøgelsesperiode ved at sammenligne:
de vejede gennemsnitlige salgspriser,
-
som EU-erhvervsgrenen forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, og
-
eksportprisen fastsat på grundlag af de importstatistikker, som Kommissionen har adgang til, dvs. Eurostats data, beregnet på grundlag af et vejet gennemsnit med passende justeringer ved tillæg af told, antidumpingtold og omkostninger efter importen.
(86)
Sammenligningen viste, at EU-erhvervsgrenen ikke underbydes af importen fra Kina på EU-markedet. Hvis der ses bort fra virkningerne af antidumpingtolden, nåede underbudsmargenen dog op på over 10 %.
3. Import fra Indonesien
a) Mængde og markedsandel for importen fra Indonesien
(87)
Kommissionen fastsatte importmængden fra Indonesien på grundlag af Eurostats data og data fra de indonesiske eksporterende producenter, som var omfattet af den sideløbende undersøgelse, der er omhandlet i betragtning 7.
(88)
Importen til Unionen fra Indonesien og markedsandelen for importen udviklede sig som følger:
Tabel 4
Importmængde og markedsandel
Land
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Indonesien
Mængde (ton)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indeks
100
110
212
282
Markedsandel Indeks
100
126
227
287
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser/data fra de indonesiske eksporterende producenter.
(89)
Importmængderne fra Indonesien tredobledes næsten i den betragtede periode. De steg støt og betydeligt med 182 % fra 8 638 ton i regnskabsåret 2010/11 til 24 385 ton i den nuværende undersøgelsesperiode.
(90)
Den tilsvarende markedsandel tredobledes næsten i den betragtede periode. Den steg med 187 % til trods for det samlede fald i forbruget (- 2 %).
b) Priserne på importen fra Indonesien
(91)
Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af Eurostats data og data fra de stikprøveudvalgte indonesiske eksporterende producenter i den sideløbende undersøgelse, der er omhandlet i betragtning 7.
(92)
De gennemsnitlige priser på importen til Unionen fra Indonesien udviklede sig som følger:
Tabel 5
Importpris
Land
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Indonesien
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 266
1 279
1 226
1 162
Indeks
100
101
97
92
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser/data fra de indonesiske eksporterende producenter.
(93)
Den gennemsnitlige pris på importen af MNG fra Indonesien steg svagt mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12, hvorefter den faldt i regnskabsåret 2012/13 og endnu mere i den nuværende undersøgelsesperiode. De gennemsnitlige priser på importen af MNG fra Indonesien faldt samlet med 8 % i den betragtede periode.
4. Import fra andre tredjelande, der ikke er omfattet af foranstaltninger
(94)
Mængden, markedsandelen og priserne for import fra andre tredjelande udviklede sig som følger:
Tabel 6
Import fra andre tredjelande
Land
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Brasilien
Mængde (ton)
2 321
969
1 070
889
Indeks
100
42
46
38
Markedsandel Indeks
100
48
49
39
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indeks
100
107
115
112
Republikken Korea
Mængde (ton)
1 248
2 157
923
802
Indeks
100
173
74
64
Markedsandel Indeks
100
198
79
65
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indeks
100
105
105
104
Vietnam
Mængde (ton)
5 707
6 042
1 820
769
Indeks
100
106
32
13
Markedsandel Indeks
100
121
34
14
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indeks
100
101
106
103
Andre tredjelande
Mængde (ton)
993
681
478
434
Indeks
100
69
48
44
Markedsandel Indeks
100
79
52
45
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indeks
100
108
128
126
Andre tredjelande i alt
Mængde (ton)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indeks
100
96
42
28
Markedsandel Indeks
100
110
45
29
Gennemsnitspris (EUR/ton)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indeks
100
102
111
110
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser/data fra de indonesiske eksporterende producenter.
(95)
Importmængderne fra andre tredjelande faldt samlet fra 10 268 ton i regnskabsåret 2010/11 til 2 894 ton i den nuværende undersøgelsesperiode, dvs. med 72 % i den betragtede periode. Den tilsvarende markedsandel faldt med 71 % i samme periode. I den nuværende undersøgelsesperiode udgjorde markedsandelen for importen fra andre tredjelande kun ca. en fjerdedel af niveauet i regnskabsåret 2010/11. Samlet steg priserne på importen fra tredjelande med 10 % i den betragtede periode.
(96)
En interesseret part hævdede, at den samlede import, herunder importen fra Kina og Indonesien, var uændret i den betragtede periode.
(97)
Denne påstand var i modstrid med de foreliggende statistikker, som resultaterne af undersøgelsen bygger på, jf. tabel 7. Faktisk steg den samlede import til Unionen med 46 % i den betragtede periode. Påstanden blev derfor afvist.
(98)
Den samlede import, herunder fra Kina og Indonesien, udviklede sig som følger:
Tabel 7
Import i alt
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Import i alt
Mængde (ton)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indeks
100
98
120
146
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser/data fra de indonesiske eksporterende producenter.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(99)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
a) Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(100)
Den samlede EU-produktion, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 8
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Produktionsmængde
Indeks
100
95
107
91
Produktionskapacitet
Indeks
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse
Indeks
100
95
107
91
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(101)
Produktionen svingede i den betragtede periode. Den faldt mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12, steg mellem regnskabsåret 2011/12 og regnskabsåret 2012/13 og nåede sit laveste niveau i den nuværende undersøgelsesperiode. Undersøgelsen viste, at udsvingene hovedsagelig skyldtes produktionsstop på grund af det vedligeholdelsesarbejde, som EU-erhvervsgrenen udførte hver 15. måned, og de dårlige vejrforhold i vinteren 2010/11, der førte til, at leveringen af en af de vigtigste råvarer (ammoniak) blev afbrudt. I den nuværende undersøgelsesperiode blev produktionsstoppet i forbindelse med vedligeholdelsesarbejdet forlænget i et forsøg på at nedbringe de store lagerbeholdninger. Samlet faldt produktionsmængden med 9 % i den betragtede periode.
(102)
Én part hævdede, at produktionsmængden og kapacitetsudnyttelsen først faldt efter en kraftig stigning i perioden forud for den betragtede periode. På dette grundlag hævdede parten, at den faldende tendens blandt disse faktorer derfor ikke udviste skade. Da Kommissionen fastlagde tendenserne blandt de forskellige skadesindikatorer, baserede den sin vurdering på den betragtede periode, som blev bestemt ved indledningen af undersøgelsen. Den betragtede periode består af den nuværende undersøgelsesperiode og de tre forudgående regnskabsår, hvilket svarer til almindelig praksis. Det forhold, at visse skadesindikatorer udviser højere værdier forud for den betragtede periode, er ikke i sig selv tilstrækkelig grund til at afvige fra denne praksis. Derfor kan der kun tages hensyn til tendenser i den betragtede periode. Påstanden blev derfor afvist.
(103)
Produktionskapaciteten var stort set uændret i den betragtede periode.
(104)
Som følge af faldet i produktionsmængden og den uændrede produktionskapacitet udviklede kapacitetsudnyttelsen sig i takt med produktionsmængden, dvs. at den faldt i regnskabsåret 2011/12, steg i regnskabsåret 2012/13 og faldt igen i den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet faldt kapacitetsudnyttelsen med 9 % i den betragtede periode i takt med faldet i produktionsmængden.
b) Salgsmængde og markedsandel
(105)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 9
Salgsmængde og markedsandel
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Salgsmængde i Unionen Indeks
100
84
85
83
Markedsandel
Indeks
100
96
91
85
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, Eurostat og spørgeskemabesvarelser/data fra de indonesiske eksporterende producenter.
(106)
EU-erhvervsgrenens salg af MNG faldt med 17 % i den betragtede periode. Salgsmængden faldt især mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12, mens den i de følgende år var forholdsvis stabil. Faldet i salgsmængden førte sammen med det fald i forbruget og den stigning i importen hovedsagelig fra Indonesien, der fandt sted samtidig, til, at EU-erhvervsgrenens markedsandel samlet faldt med ca. 15 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 4 % mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12, mens markedsandelen for importen fra Indonesien og Kina steg i samme periode. Mellem regnskabsåret 2012/13 og den nuværende undersøgelsesperiode faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel fortsat støt, mens importmængden og markedsandelen for importen fra Indonesien steg betydeligt. Importen og markedsandelen for importen fra Kina steg også i den betragtede periode, men forblev af begrænset omfang i hele denne periode.
c) Vækst
(107)
Mens EU-forbruget faldt med 2 % i den betragtede periode, faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 17 %, hvilket gav sig udslag i et tab af markedsandel på 15 %.
d) Beskæftigelse og produktivitet
(108)
Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 10
Beskæftigelse og produktivitet
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Antal ansatte
Indeks
100
103
107
108
Produktivitet (enhed/ansat)
Indeks
100
92
100
85
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(109)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen steg støt og med i alt 8 % i den betragtede periode. Denne stigning skyldtes først og fremmest integration af en tidligere tilknyttet virksomhed i 2011 og udvidelse af EU-erhvervsgrenens vedligeholdelsesafdeling.
(110)
Produktivitetsfaldet skyldtes en kombination af en stigning i beskæftigelsen og faldet i produktionen, jf. tabel 8 i betragtning 100.
6. Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(111)
Den dumpingmargen, der blev fastsat for Kina, lå et godt stykke over bagatelgrænsen, og importmængden fra Kina forblev af begrænset omfang i hele den betragtede periode. Hvis foranstaltningerne ophæves, vil virkningen af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen dog blive væsentlig i betragtning af den stigende importmængde og de faldende priser på importen fra Kina og den udvikling i den kinesiske import, der kan forventes, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. Sideløbende hermed blev der i antidumpingundersøgelsen vedrørende import af MNG fra Indonesien, jf. betragtning 7, konstateret væsentlige dumpingmargener for de samarbejdsvillige eksporterende producenter fra Indonesien, hvilket øgede deres markedsandel i EU-markedet betydeligt i den betragtede periode.
(112)
EU-erhvervsgrenen var endnu i en genrejsningsproces efter virkningerne af tidligere skadevoldende dumpingimport af MNG med oprindelse i Kina, jf. betragtning 124. Dumpingimporten fra Indonesien steg kraftigt i den betragtede periode og viste sig at have forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade (12), og derfor kunne det konkluderes, at denne genrejsningsproces var blevet vendt.
a) Priser og faktorer, som påvirker priserne
(113)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 11
Gennemsnitlige salgspriser
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen (EUR/ton)
Indeks
100
107
101
97
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)
Indeks
100
120
124
130
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(114)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt med 3 % i den betragtede periode. Den steg først med 7 % mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12, men faldt derefter konstant indtil den nuværende undersøgelsesperiode. Prisstigningen mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12 kan betragtes som en konsekvens af omkostningsstigningerne i samme periode, selv om omkostningsstigningen var mere markant end stigningen i priserne. Samtidig steg importen fra Indonesien og udøvede et betydeligt pristryk på EU-erhvervsgrenen. Som følge heraf faldt EU-erhvervsgrenens priser med 6 % mellem regnskabsåret 2011/12 og regnskabsåret 2012/13 og med yderligere 4 % mellem regnskabsåret 2012/13 og den nuværende undersøgelsesperiode.
(115)
Enhedsproduktionsomkostningerne steg med 30 % i den betragtede periode. Der var en støt stigning fra regnskabsåret 2011/12, som hovedsagelig skyldtes en stigning i råvare- og arbejdskraftomkostningerne. Som nævnt ovenfor kunne der ikke kompenseres for denne omkostningsstigning med en tilsvarende prisstigning på grund af pristrykket fra dumpingimporten fra Indonesien.
(116)
Én interesseret part anmodede Kommissionen om at undersøge, om den eventuelle medregning af biprodukter i EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger kunne have øget EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige produktionsomkostninger kunstigt. I henhold til undersøgelsen var biprodukterne fordelt korrekt og forvred ikke på nogen måde skadesbilledet. Påstanden blev derfor afvist.
b) Arbejdskraftomkostninger
(117)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 12
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
Indeks
100
117
125
124
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(118)
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg med 24 %. Dette kunne hovedsagelig forklares med EU-erhvervsgrenens stigende indsats for at forbedre arbejdstagernes og personalets præstationer med henblik på at optimere produktionsprocessen.
c) Lagerbeholdninger
(119)
EU-producentens lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 13
Lagerbeholdninger
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Slutlagre
Indeks
100
82
164
143
Slutlagre i procent af produktionen
Indeks
100
86
153
156
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(120)
Slutlagrene voksede samlet med 43 % i den betragtede periode. Fra regnskabsåret 2010/11 til regnskabsåret 2011/12 mindskedes slutlagrene efter et fald i produktionsmængden og en stigning i eksportsalgsmængden. Fra regnskabsåret 2011/12 til regnskabsåret 2012/13 voksede lagrene som følge af en stigning i produktionen, mens EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet var næsten uændret. Fra regnskabsåret 2012/13 til den nuværende undersøgelsesperiode mindskedes slutlagrene igen, hovedsagelig som følge af en beslutning om at nedsætte produktionen i et forsøg på at nedbringe de store lagerbeholdninger.
(121)
Slutlagrene udtrykt i procent af produktionen mindskedes mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12, men fordobledes næsten mellem regnskabsåret 2011/12 og regnskabsåret 2012/13. De voksede yderligere mellem regnskabsåret 2012/13 og den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet steg de med 56 % i den betragtede periode. Stigningen i regnskabsåret 2012/13 og i den nuværende undersøgelsesperiode skal ses i lyset af de stigende mængder af dumpingimport fra Indonesien, mens EU-salget var næsten uændret i samme periode.
d) Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
(122)
EU-producentens rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 14
Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast
Regnskabsåret 2010/11
Regnskabsåret 2011/12
Regnskabsåret 2012/13
Nuværende undersøgelsesperiode
Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)
Indeks
100
30
- 31
- 80
Likviditet (EUR)
Indeks
100
39
- 48
- 19
Investeringer (EUR)
Indeks
100
182
143
197
Investeringsafkast
Indeks
100
14
- 61
- 110
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(123)
Kommissionen beregnede EU-erhvervsgrenens rentabilitet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12 faldt rentabiliteten betydeligt, men var stadig positiv. Fra regnskabsåret 2012/13 blev rentabiliteten negativ. Den faldt endnu mere i den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet faldt rentabiliteten med 180 % i den betragtede periode. Denne udvikling skyldtes hovedsagelig pristrykket fra importen fra Indonesien til Unionen til dumpingpriser, som ikke gav EU-erhvervsgrenen mulighed for at fastsætte priser, der afspejlede omkostningsstigningerne. Nettolikviditeten er EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter. Nettolikviditeten viste samme tendens som rentabiliteten, dvs. et vedvarende fald i den betragtede periode med negative resultater fra regnskabsåret 2012/13. Denne tendens forstærkedes i den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet faldt nettolikviditeten med 119 % i den betragtede periode.
(124)
Investeringerne steg med 97 % i den betragtede periode. Der var hovedsagelig tale om investeringer, som var nødvendige for vedligeholdelse og overholdelse af gældende sikkerhedsforskrifter. EU-erhvervsgrenen var endnu ved at overvinde virkningerne af tidligere dumping fra kinesiske eksporterende producenter forud for den betragtede periode, men dens situation begyndte at blive bedre, og den var rentabel i begyndelsen af den betragtede periode indtil regnskabsåret 2011/12. Under disse omstændigheder blev der foretaget en række investeringer, som ikke længere kunne udsættes, hvilket forklarer den store stigning i investeringerne i regnskabsåret 2011/12 og de efterfølgende år.
(125)
Investeringsafkastet er fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Som det var tilfældet med de øvrige finansielle indikatorer, var investeringsafkastet fra produktion og salg af samme vare negativt fra regnskabsåret 2012/13, hvilket afspejler den negative tendens i rentabiliteten. Samlet faldt investeringsafkastet med 210 % i den betragtede periode.
(126)
Den faldende rentabilitet og likviditet medvirkede til, at virksomhedens evne til at rejse kapital også blev påvirket negativt.
e) Konklusion vedrørende skade
(127)
Næsten alle de vigtigste skadesindikatorer viste en negativ tendens. Således faldt produktionsmængden og kapacitetsudnyttelsen med ca. 9 % og salgsmængden med 17 % i den betragtede periode. I et forsøg på at kompensere for den faldende salgsmængde og markedsandel blev EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser nedsat med 3 % i den betragtede periode, mens produktionsomkostningerne steg med 30 %. Som følge heraf faldt rentabiliteten, der var positiv i begyndelsen af den betragtede periode, og den blev negativ i regnskabsåret 2012/13 og fortsatte med at falde i den nuværende undersøgelsesperiode. Samme negative tendens kunne iagttages for nettolikviditeten og investeringsafkastet.
(128)
Beskæftigelsen steg med 8 % i den betragtede periode. Denne stigning kan forklares med integration af en tidligere tilknyttet virksomhed i 2011 og udvidelse af EU-erhvervsgrenens vedligeholdelsesafdeling. Investeringerne viste også en positiv tendens. De vedrørte hovedsagelig forebyggende foranstaltninger og sikkerhedskrav, men førte ikke til kapacitetsstigninger. Disse positive tendenser udelukkede derfor ikke, at der forekom skade.
(129)
Én interesseret part hævdede, at en negativ tendens inden for kun nogle af skadesindikatorerne ikke er tilstrækkelig til at konkludere, at der er tale om væsentlig skade. Grundforordningens artikel 3, stk. 5, indeholder ikke et krav om, at alle skadesindikatorer skal udvise en negativ tendens, men EU-erhvervsgrenens situation skal undersøges ved at vurdere udviklingen i alle skadesindikatorer som helhed. I denne sag udviste næsten alle skadesindikatorerne en negativ tendens, herunder vigtige indikatorer som f.eks. salgs- og produktionsmængde, markedsandel, gennemsnitlige salgspriser og rentabilitet.
(130)
På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET ELLER FORTSAT SKADE
1. Indledende bemærkning
(131)
I den nuværende undersøgelsesperiode led EU-erhvervsgrenen, som det fremgår af betragtning 99-130, væsentlig skade. I hele den betragtede periode var import fra Kina kun tilstede på EU-markedet i begrænsede mængder, mens importmængden fra Indonesien og Indonesiens markedsandel næsten tredobledes i den samme periode. I forbindelse med den sideløbende undersøgelse vedrørende import af MNG fra Indonesien, jf. betragtning 7, blev det konkluderet, at importen fra Indonesien blev dumpet og forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, mens importen fra Kina på grund af den begrænsede mængde og det lave prisniveau ikke bidrog til denne skade (13). Samtidig har undersøgelsen vist, jf. betragtning 48 og 70, at importen fra Kina skete til dumpingpriser i den nuværende undersøgelsesperiode, og at der var sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.
2. Konsekvenser af den forventede importmængde fra Kina og de prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
(132)
Kommissionen vurderede sandsynligheden for fornyet skade, hvis de gældende foranstaltninger får lov at udløbe, dvs. den kinesiske imports potentielle indvirkning på EU-markedet og EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(133)
I forbindelse med denne analyse blev der fokuseret på de kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet, EU-markedets tiltrækningskraft og de kinesiske producenters prispolitik i Unionen. Endelig blev der også taget hensyn til antidumpingforanstaltningerne i forhold til import af MNG fra Indonesien.
(134)
Som anført i betragtning 51 blev Kinas samlede uudnyttede MNG-kapacitet anslået til ca. 600 000-900 000 ton i 2012. Denne mængde oversteg i høj grad det samlede EU-forbrug af MNG i den samme periode.
(135)
Der kan i betragtning af EU-markedets tiltrækningskraft, jf. betragtning 59-64, med rimelighed forventes at være stor sandsynlighed for, at i det mindste en del af denne uudnyttede kapacitet vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves.
(136)
Som omtalt i betragtning 50 ville de kinesiske importpriser uden antidumpingtold underbyde salgspriserne i Unionen med mere end 10 % i gennemsnit. De ville også være lavere end de indonesiske importpriser. På dette grundlag blev det konkluderet, at uden foranstaltninger vil de kinesiske eksporterende producenter sandsynligvis øge pristrykket på EU-markedet og således forværre den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen er forvoldt. I denne forbindelse skal der mindes om den sideløbende antidumpingundersøgelse, som viste, at importen fra Indonesien udøvede et pristryk på EU-markedet, så EU-erhvervsgrenen ikke kunne hæve sine priser i takt med stigningen i omkostningerne, men tværtimod var nødt til at sænke sine priser i den betragtede periode.
(137)
Som anført i betragtning 60 vil de kinesiske importpriser muligvis stige, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. I betragtning af de væsentlige underbudsmargener, der fremkommer, når antidumpingtolden fratrækkes, ville der dog derfor, selv om de kinesiske importpriser rent faktisk steg, være en margen, som ville give de kinesiske eksportører mulighed for at holde importpriserne under EU-erhvervsgrenens priser, hvilket med stor sandsynlighed ville sætte dem i stand til at erhverve yderligere markedsandele på EU-markedet. Hvis det skulle ske, ville EU-erhvervsgrenen stå over for et øjeblikkeligt fald i salget og salgspriserne.
(138)
Endelig forventes EU-erhvervsgrenen i betragtning af den sideløbende undersøgelse vedrørende Indonesien og de tilsvarende foranstaltninger over for importen af MNG fra dette land at kunne genrejse sig efter den væsentlige skade, som den har lidt. Denne genrejsningsproces ville blive bragt i fare, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, og importen fra Kina genoptages i væsentlige mængder og til dumpingpriser.
3. Bemærkninger modtaget efter fremlæggelsen af oplysninger
(139)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en enkelt interesseret part, at EU-producentens situation ikke ville blive forbedret ved opretholdelse af foranstaltningerne, idet den pågældendes situation hovedsagelig ville blive forringet af andre forhold end import af MNG fra Kina. Nævnte part hævdede, at disse forhold navnlig ville tælle virkningerne af EU-erhvervsgrenens investeringspolitik på rentabiliteten, stigningen i arbejdskraftomkostningerne og den angiveligt ineffektive anvendelse af ressourcer. Det hævdedes, at der ikke var blevet taget tilstrækkeligt hensyn til virkningen af disse forhold i forbindelse med vurderingen af EU-erhvervsgrenens generelle situation.
(140)
Det bør bemærkes, at den pågældende interesserede part ikke fremlagde nye oplysninger eller dokumentation til støtte for disse påstande.
(141)
For så vidt angår EU-erhvervsgrenens investeringer forklarede denne part ikke, hvordan disse investeringer kunne have indvirket på rentabiliteten. Som beskrevet i betragtning 124 var EU-erhvervsgrenens investeringer baseret på rimelige forretningsmæssige beslutninger og kan ikke betragtes som uberettigede. Desuden afskrives investeringsomkostninger over længere tid, og de havde således ingen væsentlige virkninger for EU-erhvervsgrenens rentabilitet.
(142)
For så vidt angår stigningen i arbejdskraftomkostningerne har undersøgelsen, selv om der af fortrolighedshensyn ikke kan opgives præcise tal, vist, at denne stigning ikke havde en signifikant indvirkning på de samlede produktionsomkostninger.
(143)
For så vidt angår den ineffektive anvendelse af ressourcer undlod parten at præcisere den angivelige ineffektivitet nærmere, og undersøgelsen bragte heller ikke eventuel ineffektivitet i EU-erhvervsgrenen for dagen.
(144)
På den baggrund blev disse påstande afvist.
4. Konklusion
(145)
I betragtning af undersøgelsesresultaterne, dvs. den uudnyttede kapacitet, EU-markedets tiltrækningskraft og de forventede priser på kinesisk import, anses ophævelse af foranstaltningerne for med stor sandsynlighed at føre til fornyet skade og at forringe EU-erhvervsgrenens skadelige situation yderligere på grund af den sandsynlige stigning i importen fra Kina til dumpingpriser, som underbyder EU-erhvervsgrenens salgspriser.
G. UNIONENS INTERESSER
(146)
I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger mod Kina ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastsat på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
(147)
Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(148)
På dette grundlag undersøgte Kommissionen, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de eksisterende foranstaltninger trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat dumping og skade.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(149)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode. Som nævnt i betragtning 131 blev den væsentlige skade forvoldt af dumpingimport fra Indonesien. Undersøgelsen viste også, at der er sandsynlighed for fornyet væsentlig skade, hvis foranstaltningerne mod import fra Kina får lov til at udløbe. I tilfælde af fornyet kinesisk dumpingimport af MNG på EU-markedet vil navnlig EU-erhvervsgrenens forventede genrejsning som følge af antidumpingforanstaltninger mod Indonesien efter skade forvoldt af importen fra dette land sandsynligvis blive bragt i fare.
(150)
Hvis foranstaltningerne opretholdes, forventes virkningerne af de foranstaltninger, der er indført i forbindelse med den sideløbende undersøgelse vedrørende importen af MNG fra Indonesien, til fulde at komme EU-erhvervsgrenen til nytte, dvs. den vil genrejse sig efter den væsentlige skade, som den har lidt. Den burde kunne forbedre sin rentabilitet på sigt.
(151)
Det blev derfor konkluderet, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger mod Kina.
2. Importørernes og forhandlernes interesser
(152)
14 virksomheder gav sig til kende efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Ingen af disse virksomheder importerede dog MNG fra Kina til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.
(153)
Én forhandler i EU, der beskæftiger sig med videresalg af MNG i og uden for Unionen, gav sig til kende som bruger, mens undersøgelsen stod på. Denne forhandler købte hovedsagelig MNG fra EU-erhvervsgrenen, men også fra importører. Forhandleren købte ikke MNG af kinesisk oprindelse, men MNG med oprindelse i Indonesien og i andre tredjelande. Forhandlerens MNG-relaterede aktiviteter var marginale i forhold til forhandlerens samlede aktiviteter. Derfor blev de gældende foranstaltninger mod import af MNG fra Kina anset for ikke at have en væsentlig negativ virkning på denne forhandlers situation.
3. Brugernes interesser
(154)
Brugerne er hovedsagelig aktive i føde- og drikkevaresektoren, hvor MNG anvendes i produktionen af krydderiblandinger, supper og færdiglavede fødevarer. MNG bruges også til specifikke noonfoodformål, f.eks. til fremstilling af vaske- og rengøringsmidler.
(155)
33 virksomheder gav sig til kende og modtog et spørgeskema. Fem virksomheder samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen ved at indsende en spørgeskemabesvarelse. Heraf var fire aktive i føde- og drikkevaresektoren og én i nonfoodsektoren. To af de samarbejdsvillige virksomheder, hvoraf den ene opererede i føde- og drikkevaresektoren, og den anden fremstillede vaske- og rengøringsmidler, blev underkastet kontrol på stedet.
a) Føde- og drikkevaresektoren
(156)
Undersøgelsen viste, at MNG i gennemsnit tegnede sig for ca. 5 % af de samlede omkostninger for varer, hvori der indgår MNG, fremstillet af de samarbejdsvillige virksomheder, der leverede de fornødne data.
(157)
Kun én af de fire samarbejdsvillige brugere importerede MNG fra Kina. Denne samarbejdsvillige virksomhed købte MNG fra EU-erhvervsgrenen og importerede ca. 40 % af sit samlede køb af MNG fra Kina. Aktiviteterne knyttet til de varer, hvori der indgår MNG, tegnede sig for ca. en tredjedel af virksomhedens samlede aktiviteter. I den nuværende undersøgelsesperiode viste virksomheden sig at være rentabel.
(158)
De øvrige tre virksomheder importerede ikke MNG fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode. To af disse virksomheder havde relativt begrænsede MNG-relaterede aktiviteter sammenlignet med deres samlede aktiviteter. Desuden var disse to virksomheder ifølge de forelagte oplysninger rentable i den nuværende undersøgelsesperiode. Selv om den tredje virksomheds aktiviteter, hvori der indgår MNG, tegnede sig for ca. en tredjedel af dens samlede aktiviteter, viste virksomheden sig at være rentabel i den nuværende undersøgelsesperiode.
b) Nonfoodsektoren
(159)
Én af de samarbejdsvillige virksomheder anvendte MNG til fremstilling af vaske- og rengøringsmidler. MNG tegnede sig for 15-20 % af omkostningerne til produktion af disse varer. I den nuværende undersøgelsesperiode købte virksomheden hovedsagelig MNG af EU-erhvervsgrenen. Den importerede også MNG fra andre tredjelande, men ikke fra Kina. Kun en mindre del af dens aktiviteter vedrørte de varer, hvori der indgår MNG, set i forhold til virksomhedens samlede aktiviteter, der i øvrigt udviste en positiv fortjenstmargen på 5-10 % i undersøgelsesperioden.
(160)
Denne interesserede part hævdede, at MNG, i betragtning af EU's bestemmelser, som forbyder anvendelsen af fosfater og andre fosforholdige stoffer (14), sandsynligvis vil blive brugt i større mængder som erstatning for fosfater og andre fosforholdige stoffer ved fremstilling af vaske- og rengøringsmidler. Det forventes derfor, at efterspørgslen efter MNG i Unionen vil stige betydeligt, og en antidumpingtold på importen af MNG ville få en skadelig virkning på udviklingen af dette nye marked. Parten hævdede navnlig, at omfanget af de eksisterende antidumpingforanstaltninger mod importen af MNG fra Kina ville forhindre importen fra i Kina i at komme ind på EU-markedet, og at der derfor var risiko for manglende forsyninger i Unionen. Virksomheden hævdede endvidere, at der også ville være mangel på alternative forsyningskilder, idet der også er truffet foranstaltninger mod import af MNG fra Indonesien.
(161)
Denne bruger hævdede endvidere, at EU-erhvervsgrenen i betragtning af den forventede stigning i forbruget af MNG ville drage fordel heraf og endvidere øge sine salgsmængder på EU-markedet. På den anden side hævdede brugeren, at EU-erhvervsgrenen ikke ville have tilstrækkelig kapacitet til at dække den øgede efterspørgsel på EU-markedet.
(162)
Det er imidlertid på nuværende tidspunkt vanskeligt at forudse, hvordan den nye retlige ramme vil påvirke EU-markedet, og hvorvidt eller i hvilket omfang den vil sætte skub i produktionen af MNG-baserede vaske- og rengøringsmidler og dermed få indvirkning på efterspørgslen efter MNG i Unionen. Den interesserede part forelagde heller ikke nogen dokumentation for, i hvilket omfang en antidumpingtold kunne få en skadelig virkning. I denne forbindelse skal det bemærkes, at hensigten med antidumpingtolden er at genetablere lige vilkår på EU-markedet. I undersøgelsen blev der også kortlagt en række alternative forsyningskilder såsom Brasilien, Vietnam og Korea.
(163)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremsatte den samme interesserede part på ny sin påstand om, at efterspørgslen efter MNG ville stige betydeligt i Unionen på grund af forbuddet mod fosfater, og at EU-erhvervsgrenen ikke ville kunne dække denne stigende efterspørgsel i Unionen. Den pågældende part fremlagde dog ikke nye oplysninger eller dokumentation til støtte for påstanden, og derfor blev denne påstand afvist.
(164)
For så vidt angår de alternative forsyningskilder var markedsandelen for importen fra andre tredjelande betydelig i regnskabsåret 2010/11 og aftog kun på grund af de urimelige priser på importen fra Indonesien. Indførelsen af told på import af MNG fra Indonesien i forbindelse med den sideløbende undersøgelse forventes at sætte andre tredjelande i stand til at genvinde tabte markedsandele i Unionen. Hvis foranstaltningerne mod Kina ophæves, bringes den forventede virkning af antidumpingtolden mod Indonesien i fare, idet importen fra Kina sandsynligvis vil trænge ind på EU-markedet i betydelige mængder til dumpingpriser, som underbyder EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet (jf. betragtning 149-151).
(165)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog ovennævnte interesserede part, at der ikke fandtes egentlige alternative forsyningskilder, idet producenterne på andre tredjelandsmarkeder tilhørte den samme gruppe som EU-erhvervsgrenen.
(166)
Som nævnt i betragtning 94 og 95 ovenfor findes der alternative MNG-forsyningskilder i flere tredjelande, f.eks. i Brasilien, Republikken Korea og Vietnam. I den nuværende undersøgelsesperiode svarede markedsandelen for importen fra andre tredjelande end Kina eller Indonesien kun til en fjerdedel af niveauet i regnskabsåret 2010/11. Hvis foranstaltningerne mod import fra Kina opretholdes, er der ikke noget til hinder for, at importen fra andre tredjelande kan dække, i det mindste delvist, MNG-brugernes behov, og at den tilsvarende markedsandel genfinder eller overstiger niveauet i regnskabsåret 2010/11. I henhold til de oplysninger, som parterne havde adgang til i det ikke-fortrolige dossier, hører disse alternative kilder endvidere enten til virksomheder/virksomhedsgrupper, som er uafhængige af Ajinomoto-gruppen, eller til denne gruppe. Under alle omstændigheder er der ikke noget, som tyder på, at disse alternative kilder ikke ville forsyne EU-markedet på rimelige vilkår, også selv om de skulle tilhøre Ajinomoto-gruppen. Påstanden bør derfor afvises.
(167)
Den samme part hævdede også, at EU-erhvervsgrenen havde en dominerende stilling, og at der ville mangle konkurrence på EU-markedet. Parten hævdede, at EU-erhvervsgrenens stilling på EU-markedet endda ville blive forstærket yderligere, hvis foranstaltningerne mod MNG fra Kina opretholdes.
(168)
Det fremgik klart af undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne opretholde sin salgsmængde i Unionen, fordi den navnlig tabte markedsandele til importen fra Indonesien. Desuden var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at hæve sine priser i takt med de stigende råvareomkostninger på grund af prispresset fra dumpingimporten fra Indonesien, og den led betydelige tab i den nuværende undersøgelsesperiode. Kommissionen bemærkede også, at der er konkurrence fra importen med oprindelse i en række andre tredjelande, som har fri adgang til EU-markedet. På baggrund heraf var der utilstrækkelige beviser for EU-erhvervsgrenens angiveligt dominerende stilling, og påstanden måtte afvises.
(169)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede den pågældende interesserede part, at det ikke ville være i Unionens interesse, at brugere i Unionen er afhængige af EU-erhvervsgrenen, og at der burde være tilstrækkelige alternative forsyningskilder. Den berørte part bemærkede til støtte for denne påstand, at faldet i forbruget mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12 hovedsagelig skyldtes et fald i EU-erhvervsgrenens produktionsmængde.
(170)
Som nævnt ovenfor i betragtning 100 faldt produktionen med 5 % mellem regnskabsåret 2010/11 og regnskabsåret 2011/12, mens forbruget faldt med 13 % i den samme periode (jf. betragtning 76 og 78). I regnskabsåret 2011/12 lå kapacitetsudnyttelsen 5 % under niveauet i regnskabsåret 2010/11, hvilket er ensbetydende med, at der var reservekapacitet i regnskabsåret 2011/12. EU-erhvervsgrenens produktion kan derfor ikke siges at have haft indvirkning på faldet i forbruget i regnskabsåret 2011/12. Under alle omstændigheder findes der som nævnt ovenfor i betragtning 166 alternative forsyningskilder i andre tredjelande. Påstanden bør derfor afvises.
(171)
Derfor, og navnlig i betragtning af at foranstaltningerne mod Kina ikke syntes at have haft en væsentlig negativ virkning på de samarbejdsvillige brugere, konkluderede Kommissionen, at opretholdelse af foranstaltningerne sandsynligvis ikke vil få en væsentlig virkning på disse aktørers økonomiske situation.
4. Leverandørernes interesser
(172)
Fire EU-leverandører af råvarer gav sig til kende og besvarede spørgeskemaet. Deres salg af råvarer til EU-erhvervsgrenen udgjorde kun en lille del af deres samlede omsætning. To af disse leverandører gjorde indsigelse mod denne konklusion og hævdede, at det vil få en væsentlig virkning på deres forretningsaktiviteter, hvis EU-erhvervsgrenen forsvinder. Disse leverandører argumenterede, at et eventuelt stop for Unionens produktion af MNG ville få en skadelig indvirkning på deres samlede forretningsaktiviteter, idet sukkeranlæg ikke kan undgå at producere en vis mængde sukkersirup og -melasse, hvoraf EU-erhvervsgrenen er den vigtigste køber. Hvis disse former for sukker ikke sælges, ville det påvirke det pågældende anlægs samlede effektivitet.
(173)
Disse påstande blev dog ikke underbygget med dokumentation og blev derfor afvist.
5. Andre påstande
(174)
Én interesseret part hævdede, at virkningerne af de gældende foranstaltninger mod Kina burde vurderes sammen med virkningerne af de foranstaltninger, der var truffet mod import af MNG fra Indonesien.
(175)
Begge foranstaltningers virkning på brugerne blev analyseret i forbindelse med forekomsten af alternative forsyningskilder. Denne analyse viste, at en række tredjelande faktisk kunne eksportere MNG til Unionen. Disse tredjelande var faktisk til stede på EU-markedet, før dumpingimporten fra Indonesien kom ind i Unionen i større mængder.
6. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(176)
I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke er nogen tvingende grunde i forbindelse med Unionens interesser til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger mod Kina.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(177)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(178)
Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af MNG med oprindelse i Kina, der indførtes ved forordning (EF) nr. 1187/2008, bør opretholdes, således som det er muligt i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(179)
En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen. Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den toldsats, som finder anvendelse på den, offentliggøres der en meddelelse om navneændring i Den Europæiske Unions Tidende.
(180)
Det udvalg, der er nedsat i medfør af grundforordningens artikel 15, stk. 1, afgav ikke udtalelse -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på import af mononatriumglutamat i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2922 42 00 (Taric-kode 2922420010) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, og Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
36,5
A884
Alle andre virksomheder
39,7
A999
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 21. januar 2015.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/83,
annettu 21 päivänä tammikuuta 2015,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2, 5 ja 6 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen annetulla asetuksella (EY) N:o 1187/2008 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa.
(2)
Toimenpiteet toteutettiin 39,7 prosentin arvotullina, lukuun ottamatta yrityksiä Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd (33,8 %) ja Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd (36,5 %).
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(3)
Nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu.
(4)
Pyynnön esitti Ajinomoto Foods Europe SAS -niminen yritys, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka on mononatriumglutamaatin ainoa tuottaja unionissa, ja edustaa näin ollen 100 prosenttia mononatriumglutamaatin kokonaistuotannosta unionissa.
(5)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
3. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(6)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 29 päivänä marraskuuta 2013 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
4. Rinnakkainen polkumyyntitutkimus
(7)
Komissio ilmoitti samana päivänä panevansa vireille perusasetuksen 5 artiklan mukaisen rinnakkaisen polkumyyntitutkimuksen (5), joka koskee mononatriumglutamaatin tuontia Indonesiasta unioniin.
(8)
Kyseisen tutkimuksen perusteella komissio otti asetuksella (EU) N:o 904/2014 (6) elokuussa 2014 käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa, jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’. Väliaikaiset toimenpiteet otettiin käyttöön kuuden kuukauden ajanjaksoksi.
(9)
Näillä kahdella rinnakkaisella tutkimuksella oli sama (tarkastelua koskeva) tutkimusajanjakso ja sama tarkastelujakso, jotka määritetään 10 kappaleessa.
5. Tutkimus
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tutkimuksen kattamat ajanjaksot
(10)
Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä huhtikuuta 2010 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’ (7).
Tutkimuksen osapuolet ja otanta
(11)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, vientiä harjoittaville tuottajille, unionin tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisen viejämaan edustajille.
(12)
Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulemista vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(13)
Koska kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin etuyhteydettömiä tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
(14)
Pystyäkseen päättämään Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskevan otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan niitä koskevan edustavan otoksen komissio pyysi kyseisiä osapuolia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Koska vain kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti komissiolle pyydetyt tiedot, otantaa ei pidetty tarpeellisena.
(15)
Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa esitetyt tiedot.
(16)
Vastaus saatiin 14 etuyhteydettömältä tuojalta. Yksikään näistä yrityksistä ei kuitenkaan tuonut mononatriumglutamaattia Kiinasta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi otanta ei ollut tarpeen.
Kyselylomakkeet ja tarkastaminen
(17)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista.
(18)
Kyselylomakkeet lähetettiin niille kahdelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jotka ilmoittautuivat otantaa koskevassa menettelyssä, unionin ainoalle tuottajalle ja 33 tiedossa olevalle unionin käyttäjälle.
(19)
Vastaukset kyselylomakkeeseen saatiin ainoalta unionin tuottajalta, yhdeltä kauppiaalta ja viideltä käyttäjältä. Kumpikaan kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut vastausta kyselylomakkeeseen.
(20)
Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
Unionin tuottaja
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Ranska
Käyttäjät
-
AkzoNobel, Amersfoort, Alankomaat
-
Unilever, Rotterdam, Alankomaat.
Ilmoittaminen osapuolille
(21)
Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan suositella, että Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettava lopullinen polkumyyntitulli pidetään voimassa. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Osapuolten huomautukset otettiin huomioon niiltä osin kuin se oli tarkoituksenmukaista.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(22)
Tämän tarkastelun kohteena on sama tuote kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinasta peräisin oleva mononatriumglutamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2922 42 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Mononatriumglutamaatti on elintarvikelisäaine, ja sitä käytetään pääasiassa arominvahventeena keitoissa, liemissä, liha- ja kalaruoissa, maustesekoituksissa ja valmisruoissa. Mononatriumglutamaattia käytetään myös kemianteollisuudessa muissa kuin elintarvikesovelluksissa, esimerkiksi pesuaineissa. Sitä tuotetaan erikokoisina valkoisina hajuttomina kiteinä. Mononatriumglutamaattia on saatavilla erikokoisissa pakkauksissa 0,5 gramman kuluttajapakkauksista 1 000 kilogramman suurpakkauksiin. Pienempiä pakkauskokoja myydään vähittäiskaupassa yksityisille kuluttajille, ja yli 20 kilogramman pakkaukset on tarkoitettu teolliseen käyttöön. Lisäksi tarjolla on eri puhtausasteita. Pakkauskoosta ja puhtausasteesta riippumatta mononatriumglutamaatin ominaisuudet pysyvät kuitenkin samoina.
(23)
Mononatriumglutamaattia valmistetaan pääasiassa eri lähteistä saatavien sokerien (maissitärkkelys, tapiokatärkkelys, sokerisiirappi, ruokosokerimelassi ja sokerijuurikasmelassi) käymisen kautta.
(24)
Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa samoin kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella ja asianomaisen maan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä mononatriumglutamaatilla, unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tuottamalla ja myymällä mononatriumglutamaatilla ja kahdessa mahdollisessa vertailumaassa eli Thaimaassa ja Indonesiassa tuotetulla ja niiden kotimarkkinoilla myydyllä mononatriumglutamaatilla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset.
(25)
Tämän vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomautukset
(26)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.
(27)
Vaikka kyselylomakkeet lähetettiin niille kahdelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jotka olivat ilmoittautuneet otantaa koskevassa menettelyssä (ks. 18 ja 19 kappale), kumpikaan ei toimittanut vastausta eikä kumpikaan siten toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Sen vuoksi hyödynnettiin käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
(28)
Kiinan viranomaisille ja yhteistyöstä kieltäytyneille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille ilmoitettiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltamisesta, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Huomautuksia ei esitetty.
(29)
Tästä syystä jäljempänä esitetyt polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät tehtiin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella ja etenkin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitettyjen ja Eurostatilta ja Kiinan vientitietokannasta saatujen tilastotietojen perusteella.
2. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
a) Vertailumaa
(30)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan hinnan tai laskennallisen arvon perusteella sellaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua. Tätä varten oli valittava markkinataloutta toteuttava kolmas maa, jäljempänä ’vertailumaa’.
(31)
Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa käyttää Thaimaata tai Indonesiaa mahdollisena vertailumaana ja pyysi osapuolia esittämään huomautuksia. Alkuperäisessä tutkimuksessa (8) vertailumaana käytettiin Thaimaata. Tässä tutkimuksessa vertailumaaksi ehdotettiin Indonesiaa, koska samana päivänä kuin tämä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tutkimus pantiin vireille myös rinnakkainen, Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuontia unioniin koskeva polkumyyntitutkimus (9) (ks. 7 kappale). Yksi asianomainen osapuoli väitti, että Thaimaa ei soveltunut vertailumaaksi, koska yhteistyössä toimiva thaimaalainen tuottaja kuului samaan ryhmään kuin pyynnön esittäjä. Lisäksi väitettiin, että Thaimaan markkinoilla ei ole tarpeeksi kilpailua ja että Thaimaan kotimarkkinoiden myynti oli pääasiassa vähittäismyyntiin tarkoitettujen pienten pakkauskokojen myyntiä, kun taas Kiinasta unioniin tulevan tuonnin sanottiin muodostuvan teollisuuskäyttöön tarkoitetuista suurpakkauksista tai irtotavarasta.
(32)
Komissio pyysi useampaa kuin viittä tiedossa olevaa thaimaalaista samankaltaisen tuotteen tuottajaa antamaan tietoja. Vain yksi thaimaalainen tuottaja ilmoittautui ja toimitti vastauksen kyselylomakkeeseen. Kyseinen tuottaja kuului samaan yritysryhmään kuin pyynnön esittäjä. Päinvastoin kuin mitä eräs asianomainen osapuoli väitti, kuuluminen pyynnön esittäjän kanssa samaan yritysryhmään ei automaattisesti tarkoita sitä, että normaaliarvo ei ole luotettava. Kyseinen asianomainen osapuoli ei selittänyt, millä tavalla mainittu liikesuhde voisi vaikuttaa Thaimaan kotimarkkinoiden normaaliarvoon. Väite olisi näin ollen hylättävä.
(33)
Kuten 24 kappaleessa todetaan, tutkimuksessa kävi ilmi, että Thaimaan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä mononatriumglutamaatilla on samat tekniset, fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset kuin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuottamalla ja unioniin viemällä tuotteella. Myös tuotantoprosessit olivat Kiinassa samanlaiset kuin Thaimaan markkinoilla. Lisäksi kilpailu on Thaimaassa huomattava, sillä siellä on useita kotimaisia tuottajia ja tuontia muista kolmansista maista, myös Kiinasta. Päinvastoin kuin väitettiin, tutkimus niin ikään osoitti, että Thaimaan kotimarkkinoiden myynti muodostui sekä tukkueristä että vähittäismyynnistä. Sen vuoksi väite, jonka mukaan Thaimaa ei soveltuisi vertailumaaksi edellä esitetyistä syistä, olisi hylättävä.
(34)
Indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat suostuivat siihen, että niitä koskevia, 7 kappaleessa mainitussa rinnakkaisessa tutkimuksessa toimitettuja tietoja käytetään tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa. Kuten 24 kappaleessa todetaan, tutkimuksessa kävi ilmi, että Indonesian kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä mononatriumglutamaatilla on samat tekniset, fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset kuin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuottamalla ja unioniin viemällä tuotteella. Käytettävissä olevien tietojen perusteella myös tuotantoprosessit olivat Kiinassa samanlaiset kuin Indonesian markkinoilla. Lisäksi kilpailu on Indonesiassa huomattava, sillä siellä on useita kotimaisia tuottajia ja tuontia muista kolmansista maista, myös Kiinasta. Tutkimus niin ikään osoitti, että Indonesian kotimarkkinoiden myynti muodostui sekä tukku- että vähittäismyynnistä.
(35)
Edellä esitetyn perusteella todetaan, että sekä Thaimaa että Indonesia olisivat sopiva valinta vertailumaaksi. Koska rinnakkaisen tutkimuksen kohteena olevaa Indonesiaa koskevien käytettävissä olevien tietojen taso oli huomattavasti parempi kuin ainoaa thaimaalaista yhteistyössä toiminutta tuottajaa koskevien tietojen taso, komissio katsoi perustellummaksi valita vertailumaaksi Indonesian perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.
b) Normaaliarvo
(36)
Yhteistyössä toimineilta indonesialaisilta tuottajilta saatuja tietoja käytettiin perustana määritettäessä normaaliarvoa Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille.
(37)
Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki ensin, oliko kunkin indonesialaisen yhteistyössä toimineen tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kotimarkkinamyynnin katsotaan olevan edustavaa, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kunkin indonesialaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olleen edustavaa. Lisäksi selvitettiin, voidaanko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin, kuinka suuri osuus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa.
(38)
Todettiin, että kotimarkkinamyynti tapahtui riittävässä määrin ja tavanomaisessa kaupankäynnissä, joten normaaliarvo laskettiin tosiasiallisen kotimarkkinahinnan perusteella, joka taas laskettiin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
c) Vientihinta
(39)
Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, vientihinta oli laskettava perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella.
(40)
Näin olleen vientihinta määritettiin Eurostatin tilastojen perusteella painotettuna keskiarvona.
d) Vertailu ja oikaisut
(41)
Komissio vertasi normaaliarvoa ja vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja vientihintaa hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin rahti- ja kuljetuskustannusten osalta ottaen huomioon indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvoon rinnakkaisessa tutkimuksessa tehdyt oikaisut (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 41 kappale).
(42)
Lisäksi yksi asianomainen osapuoli väitti, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat hyötyvät kustannuseduista thaimaalaisiin tuottajiin nähden siltä osin kuin on kyse tuotantoprosessista (vertikaalinen integraatio), raaka-ainehintojen kehityksestä ja energian kulutuksesta. Koska vertailumaana käytettiin Indonesiaa, väite ei ollut olennainen. Kuten 34 kappaleessa todetaan, mononatriumglutamaatin tuotantoprosessit olivat Kiinassa ja Indonesiassa samanlaiset. On syytä huomata, että kaikki mononatriumglutamaatin tuottajat ympäri maailmaa käyttävät samoja tuotantomenetelmiä. Mononatriumglutamaattia valmistetaan eri lähteistä saatavien sokerien (maissitärkkelys, tapiokatärkkelys, sokerisiirappi, ruokosokerimelassi ja sokerijuurikasmelassi) käymisen kautta.
e) Polkumyyntimarginaali
(43)
Yksi asianomainen osapuoli väitti, että tuonti Kiinasta tapahtui pääasiassa tukkuerinä, kun taas Thaimaan kotimarkkinamyynti tapahtui pääasiassa vähittäismyyntiin. Sen vuoksi väitettiin, että polkumyyntimarginaali olisi laskettava ainoastaan tukkuerien perusteella. Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, Kiinan vientimyynnin myyntiolosuhteista, kaupan tasosta tai pakkauksista ei ollut käytettävissä tietoja.
(44)
Väite ei ollut kuitenkaan olennainen, koska vertailumaana käytettiin Indonesiaa. Joka tapauksessa riippumatta siitä, oliko mukana vähittäismyyntiä vai ei, vertailun tuloksena oli kaikissa tapauksissa huomattavat polkumyyntimarginaalit (ks. 47 kappale).
(45)
Komissio laski lisäksi polkumyyntimarginaalit vertailumaalle määritettyjen normaaliarvojen perusteella. Vertailun mukaan polkumyyntimarginaalit olivat huomattavat (ks. 47 kappale).
(46)
Komissio vertasi keskenään painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. Koska Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, Kiinasta tuotuja tuotelajeja ei voitu määrittää. Sen vuoksi vertailu tuotelajeittain ei ollut mahdollinen. Sen sijaan vertailu oli tehtävä vientihintaa koskevien tilastotietojen perusteella, kuten 39 ja 40 kappaleessa selitetään.
(47)
Tämän perusteella painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla oli kaikissa tapauksissa 25 prosenttia.
3. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
a) Alustava huomio
(48)
Sen lisäksi, että selvitettiin polkumyynnin esiintymistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, tutkittiin polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin, ja analysoitiin seuraavat tekijät: Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus Kiinasta tulevan tuonnin kannalta.
b) Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat
(49)
Käytössä olevista toimenpiteistä huolimatta Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 65 prosenttia ja markkinaosuus vastaavasti 68 prosenttia, kuten 81 kappaleessa todetaan. Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivatkin suhteellisesti, absoluuttisesti ne pysyivät alhaisella tasolla koko tarkastelujakson ajan.
(50)
Koska Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, tuontihinnat määritettiin Eurostatin tietojen perusteella. Kiinan keskimääräinen tuontihinta laski aina tilikaudesta 2010/2011 tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle asti eli kaiken kaikkiaan 20 prosenttia tarkastelujaksolla (ks. 84 kappale), ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuonnin katsottiin tapahtuneen polkumyynnillä. Lisäksi todettiin, että hinnat alittaisivat unionin tuotannonalan hinnat keskimäärin yli 10 prosenttia, jos polkumyyntitullia ei oteta huomioon.
c) Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa
(51)
Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti määritettiin pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella. Koska tiedot eivät olleet julkisesti saatavilla, komissio ristiintarkasti ne muiden, julkisista lähteistä saatavien tietojen kanssa, mukaan lukien asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettuihin tietoihin sisältyvät lehtiartikkelit. Niiden mukaan Kiina on maailman suurin mononatriumglutamaatin tuottajamaa, jonka vuosikapasiteetti ja vuosituotanto kasvoivat tarkastelujaksolla. Vuonna 2012 mononatriumglutamaatin tuotantokapasiteetti alueella oli 3,5-4 miljoonaa tonnia, kun taas itse tuotanto kyseisellä alueella oli 2,5-3 miljoonaa tonnia. Näin ollen alueella oli 600 000-900 000 tonnia käyttämätöntä kapasiteettia vuonna 2012.
(52)
Saman lähteen mukaan mononatriumglutamaatin tuotantokapasiteetti ja tuotanto Kiinassa vielä kasvaa vuoteen 2017 asti, koska sen kysyntä Kiinassa on kasvussa.
(53)
Vuonna 2011 Kiinan hallitus käynnisti teollisuus- ja tietotekniikkaministeriönsä (MIIT) välityksellä yleisen hankkeen vanhentuneen ja tehottoman laitosteknologian poistamiseksi; hanke koskee 19 keskeistä Kiinan teollisuuden alaa, mukaan lukien mononatriumglutamaatin tuotanto. Tämän seurauksena mononatriumglutamaatin tuottajien määrä Kiinassa on vähentynyt huomattavasti. Tällä perusteella yksi asianomainen osapuoli väitti, että Kiinan kapasiteetti ei ole todennäköisesti lisääntynyt. Pyyntöön sisältyvien tietojen ja lehtiartikkeleiden pohjalta tutkimuksessa todettiin, että suuremmat yritykset ovat lisänneet kapasiteettiaan. Tästä syystä mononatriumglutamaatin kokonaistuotantokapasiteetti Kiinassa on lisääntynyt, ja kyseisen osapuolen väite olisi siksi hylättävä.
(54)
Lisäksi pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella mononatriumglutamaatin varastot ovat viime vuosina koko ajan kasvaneet Kiinassa ja olivat kaksi kertaa niin suuret kuin unionin kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yksi asianomainen osapuoli väitti, että koska väitettyä suurta varastoa koskevia tietoja ei ole esitetty ei-luottamuksellisissa asiakirjoissa, asianomaiset osapuolet eivät voi tarkistaa niitä, minkä vuoksi niitä ei pitäisi ottaa huomioon. Niin ikään väitettiin, että varastojen suuri koko vaikuttaa epätodennäköiseltä, koska kapasiteetti on vähentynyt Kiinan hallituksen toimien johdosta. Tältä osin olisi huomattava, että asianomainen osapuoli ei esittänyt näyttöä väitteen tueksi. Kuten edellä 27 kappaleessa jo todettiin, yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Sen vuoksi oli hyödynnettävä käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Perusasetuksen 19 artiklan 3 kohdan nojalla komissio voi jättää ottamatta huomioon luottamuksellisina toimitetut tiedot, jos niistä ei ole toimitettu tarkoituksenmukaista ei-luottamuksellista yhteenvetoa, mutta yhteenvedon toimittamatta jättäminen ei kuitenkaan johda luottamuksellisten tietojen automaattiseen hylkäämiseen. Vaikka kaikkia pyyntöön sisältyviä kohtia ei voitukaan ristiintarkistaa, mukaan lukien Kiinan varastoja koskevat tiedot, tässä tapauksessa toimitettujen tietojen katsottiin kuitenkin olevan kohtuullisia ja oikeita, koska ne olivat samassa linjassa pyynnön esittäjän toimittamien sellaisten tietojen kanssa, jotka voitiin ristiintarkistaa. Vaikka Kiinan kokonaistuotantokapasiteetti lisääntyi (ks. 51 kappale), ylimääräiset varastot eivät olleet ainoa tekijä, jonka perusteella pääteltiin, että kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia. Komissio myös mahdollisuuksien mukaan vertasi tietoja muihin käytettävissä oleviin lähteisiin, kuten lehtiartikkeleihin, ja käytti tietoja ainoastaan silloin, kun se uskoi niiden olevan kohtuullisia ja riittävän luotettavia. Tämä väite olisi näin ollen hylättävä.
(55)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama asianomainen osapuoli väitti, että komission havainnot eivät perustuneet tosiasioihin, kuten WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen (10) 11 artiklan 3 kohdassa edellytetään, vaan pelkkiin oletuksiin. Kyseinen osapuoli toisti väitettyä kapasiteetin pienenemistä ja Kiinan käyttämätöntä kapasiteettia koskevat väitteensä.
(56)
Kuten 27 kappaleessa todetaan, yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa, ja siksi komission oli tehtävä päätelmänsä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Edellä 29 ja 51 kappaleessa todetaan lisäksi, että pääasiassa käytettiin pyynnön esittäjän pyynnön yhteydessä toimittamia tietoja, jotka ristiintarkastettiin aina, kun se oli mahdollista. Koska kyseiset tiedot olivat ainoat käytettävissä olevat luotettavat tiedot, väite päätelmien perustumisesta pelkkiin oletuksiin hylättiin.
(57)
Myös kyseisen asianomaisen osapuolen toimittamia tietoja tarkasteltiin. Kiinan käytettävissä olevan kapasiteetin ja ylimääräisen kapasiteetin osalta kyseinen asianomainen osapuoli toimitti kuitenkin ristiriitaisia tietoja. Päinvastoin kuin kyseinen osapuoli väitti, sen toimittama näyttö esimerkiksi osoittaa mononatriumglutamaatin tuotannon kapasiteetin pikemminkin kasvaneen Kiinassa kuin vähentyneen. Tämä on yhdenmukainen komission päätelmien kanssa (53 kappale). Näin ollen osapuolen väite Kiinan kokonaiskapasiteetin todennäköisestä vähenemisestä hylättiin.
(58)
Sen vuoksi päätellään, että kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia, jonka avulla vientiä unioniin todennäköisesti lisättäisiin merkittävästi, jos toimenpiteiden annetaan raueta, kuten 61 ja 62 kappaleessa todetaan.
d) Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(59)
Käytössä olevista toimenpiteistä johtuen unionin markkinoiden osuus Kiinan viennistä oli tarkastelujaksolla vähäinen. Yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin markkinat eivät olisi houkuttelevat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, koska mononatriumglutamaatin kysynnän uskotaan kasvavan Aasiassa ja muissa kehittyvissä talouksissa, myös Kiinassa. Kyseinen osapuoli väitti vielä, että koska Kiinan hintataso muihin kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä on keskimäärin korkeampi tai sama kuin unioniin suuntautuvassa viennissä, kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla ei ole mitään syytä lisätä vientiä unionin markkinoille.
(60)
Tutkimuksessa kävi kyllä ilmi, että Kiinan hinnat muihin kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä olivat keskimäärin hiukan korkeammat kuin unioniin suuntautuvassa viennissä, mutta tämä saattaa johtua siitä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat alensivat unionin viennin hintoja käytössä olevien polkumyyntitullien vuoksi. Sen vuoksi se ei välttämättä anna viitteitä hintojen mahdollisesta tasosta, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Kun otetaan huomioon käytössä olevien polkumyyntitullien taso, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat sen sijaan nostaa vientihintojaan, mutta pysyä silti vielä polkumyyntitasolla ja alittaa unionin tuotannonalan myyntihinnat.
(61)
Vaikka Kiinan kotimaisen kulutuksen ja Aasian ja muiden kehittyvien markkinoiden kulutuksen uskotaankin kasvavan, Kiinan ylimääräisen tuotantokapasiteetin taso antaa aihetta olettaa, että vaihtoehtoisten markkinoiden löytämiseen tätä ylimääräistä kapasiteettia varten on voimakkaat kannustimet.
(62)
Komissio otti huomioon myös mahdollisen toimenpiteiden käyttöönoton Kiinasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin viennissä Amerikan yhdysvaltoihin, jäljempänä ’Yhdysvallat’, niiden rinnakkaisten polkumyynnin ja tukien vastaisten tutkimusten perusteella, joita Yhdysvaltojen viranomaiset parhaillaan suorittavat Yhdysvalloissa saman tuotteen osalta. Yhdysvaltojen viranomaiset ottivatkin lopullisen polkumyyntitullin käyttöön 26 päivänä marraskuuta 2014. Neljälle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin 20,09 prosentin suuruinen yksilöllinen tulli, ja jäännöstulliksi vahvistettiin 39,03 prosenttia. Tämän seurauksena Kiinan vienti Yhdysvaltojen markkinoille todennäköisesti vähenee ja suuria määriä Kiinasta peräisin olevaa mononatriumglutamaattia suunnataan uudelleen unionin markkinoille, etenkin jos unionin toimenpiteiden annetaan raueta. Tältä osin on syytä huomata, että vuonna 2013 mononatriumglutamaattia vietiin Kiinasta Yhdysvaltoihin 26 600 tonnia, mikä vastaa merkittävää osaa unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(63)
Lisäksi sekä unionin tuotannonalan keskimääräinen hinta että indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräinen tuontihinta unionissa, kuten rinnakkaisessa tutkimuksessa vahvistettiin (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 61 ja 80 kappale), olivat korkeammat kuin Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin keskimääräiset hinnat ilman polkumyyntitullia ja Kiinasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin keskimääräiset hinnat. Koska Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, analyysi tehtiin käytettävissä olevien tietojen eli Kiinan vientitietokannan perusteella. Kiinalaisten viejien hinnoittelukäyttäytyminen antaa aihetta olettaa, että unionin markkinat olisivat niille houkuttelevat, jos toimenpiteiden annetaan raueta, koska ne voisivat tällöin nostaa unioniin suuntautuvan viennin hintoja.
(64)
Myös Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuuden kasvaminen voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta osoittaa, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat edelleen kiinnostuneita unionin markkinoista. EU:n mononatriumglutamaatin markkinat ovat todettujen hintatasojen perusteella siis edelleen houkuttelevat kiinalaisten viejien kannalta. Kiinnostus todennäköisesti kasvaa, jos toimenpiteet kumotaan.
(65)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen edellä mainittu asianomainen osapuoli toisti väitteensä, jotka koskivat Kiinan kotimarkkinoiden kasvavaa mononatriumglutamaatin kysyntää, Kiinasta unionin tulevan tuonnin vähäisiä määriä, Kiinan markkinaosuutta ja Kiinasta muihin kolmansiin maihin vietävän mononatriumglutamaatin korkeampaa hintaa verrattuna unioniin suuntautuvan viennin hintaan. Kyseinen osapuoli väitti, että näitä tekijöitä ei ollut otettu huomioon komission analyysissä.
(66)
Ensinnäkään ei ole perusteltua väittää, että Kiinan tuotantokapasiteetin ja käyttämättömän kapasiteetin kehitystä, mononatriumglutamaatin kasvavaa kysyntää Kiinan kotimarkkinoilla, Kiinasta unioniin tulevan tuonnin vähäistä määrää, Kiinan markkinaosuutta (ks. 49 kappale) ja Kiinan viennin hintoja unioniin ja muihin kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä ei olisi otettu huomioon. Näitä tekijöitä analysoitiin, kuten 49-64 kappaleesta käy ilmi, ja niitä koskevat päätelmät ilmoitettiin asianomaisille osapuolille. Toiseksi, kyseinen osapuoli ei toimittanut väitteidensä tueksi sellaista uutta näyttöä, jota komissio ei jo olisi ottanut huomioon tutkimuksen aikana.
(67)
Lopuksi kyseinen osapuoli vastusti 62 kappaleessa esitettyä komission arviota, jonka mukaan Kiinasta tulevaa vientiä voitaisiin ohjata Yhdysvaltojen sijasta unioniin Yhdysvaltojen viranomaisten ottaessa käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä Kiinasta Yhdysvaltoihin suuntautuvan mononatriumglutamaatin viennissä.
(68)
Kuten 62 kappaleessa selitetään, on huomattava, että Kiinasta Yhdysvaltoihin suuntautuvan mononatriumglutamaatin viennissä käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden vuoksi on todennäköistä, että Kiinasta tulevaa vientiä ohjataan unionin markkinoille.
(69)
Tätä koskeva asianomaisen osapuolen väite oli siksi hylättävä.
4. Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva päätelmä
(70)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että kiinalaisia tuotteita tuotiin edelleen unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja että polkumyyntimarginaalit olivat huomattavat. Merkittävää Kiinassa olevaa käyttämätöntä kapasiteettia koskevien päätelmien perusteella ja sen perusteella, että vientiä ohjattaisiin todennäköisesti merkittävässä määrin ja polkumyyntihinnoin uudelleen unionin markkinoille, komissio katsoi, että polkumyynnin jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(71)
Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti yksi unionin tuottaja. Tämä tuottaja muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan.
(72)
Koska unionin tuotannonalan muodostaa yksi ainoa tuottaja, kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Unionin kulutus
(73)
Komissio määritti unionin kulutuksen Eurostatin tietojen perusteella lisäämällä unionin tuotannonalan myynnin unionin markkinoilla Kiinasta ja muista kolmansista maista tulevaan tuontiin sekä rinnakkaisen polkumyyntitutkimuksen (ks. 7 kappale) kohteena olevien indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella.
(74)
Yksi asianomainen osapuoli väitti, että Eurostatin CN-koodit kattavat tarkasteltavana olevan tuotteen lisäksi myös muita tuotteita, minkä vuoksi Kiinaa koskevat tuontimäärät saattavat sisältää glutamiinihapon ja sen suolat. Koska tuontitiedot saatiin Eurostatilta Taric-koodien (Euroopan unionin yhtenäistariffi) tasolla, ne kattavat kuitenkin vain tarkasteltavana olevan tuotteen, ja siksi väite hylättiin.
(75)
Sama asianomainen osapuoli väitti, että kaiken Kiinassa tuotetun ja unioniin viedyn mononatriumglutamaatin puhtausaste ei täytä unionin elintarvikelisäaineita koskevia vaatimuksia, ja tiedusteli, oliko tämä otettu huomioon Kiinan tuontimäärissä. Kuten 22 kappaleessa todetaan, kaikki mononatriumglutamaatin tuotelajit puhtausasteesta riippumatta kuuluvat tämän tutkimuksen piiriin, ja siksi väite hylättiin.
(76)
Tämän perusteella unionin kulutus on kehittynyt seuraavasti:
Taulukko 1
Unionin kulutus (tonnia)
Tilikausi 2010/2011
Tilikausi 2011/2012
Tilikausi 2012/2013
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi (tilikausi 2010/2011 = 100)
100
87
93
98
Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot.
(77)
Unionin kulutus laski tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana ja kasvoi jälleen hieman tilikauden 2012/2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kaiken kaikkiaan kulutus laski 2 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kulutuksen lasku tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana johtui lähinnä siitä, että unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla väheni, mikä puolestaan johtui tuotannon vähenemisestä samana ajanjaksona (ks. 100 kappale). Kokonaistuonti säilyi samalla tasolla samana ajanjaksona. Kulutuksen kasvu tilikaudella 2012/2013 katettiin lähes yksinomaan kokonaistuonnin kasvulla, sillä unionin tuotannonalan myynti pysyi suurin piirtein samalla tasolla. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, kun unionin tuotannonalan myynti taas väheni, tuonnin määrä kasvoi huomattavasti, erityisesti Indonesiasta (ks. 88 kappale).
(78)
Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kulutuksen kehityksen kuvaus on puutteellinen, koska siinä ei otettu huomioon sitä, että mononatriumglutamaatin tuonti Vietnamista korvattiin tuonnilla Indonesiasta ja että tämän seurauksena käyttäjät eivät enää varautuneet hintojen lisäkorotuksiin vaan vähensivät varastojaan. Vaikka on totta, että mononatriumglutamaatin muista kolmansista maista tapahtuneen tuonnin osalta tuonti Vietnamista väheni tarkastelujaksolla ja tuonti Indonesiasta kasvoi, se ei kuitenkaan vaikuta unionin kokonaiskulutuksen kehitykseen sinänsä. Myöskään minkä tahansa muun kehityksen vaikutukset tuontivirtoihin ja talouden toimijoiden, kuten käyttäjien, mahdolliset reaktiot tällaiseen kehitykseen eivät vaikuta kulutuksen kehitykseen sinänsä. Tämän vuoksi väite hylättiin.
2. Tuonti asianomaisesta maasta
a) Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(79)
Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus määritettiin Eurostatin tietojen ja rinnakkaisen polkumyyntitutkimuksen (ks. 7 kappale) kohteena olevien indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella.
(80)
Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:
Taulukko 2
Tuontimäärä ja markkinaosuus
Maa
Tilikausi 2010/2011
Tilikausi 2011/2012
Tilikausi 2012/2013
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiina
Määrä (tonnia)
1 518
758
1 923
2 509
Indeksi
100
50
127
165
Markkinaosuus (Indeksi)
100
57
136
168
Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot.
(81)
Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, mutta kasvoi merkittävästi tilikaudella 2012/2013 ja edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan Kiinasta tuleva tuonti kasvoi 65 prosenttia tarkastelujaksolla. Vastaava markkinaosuus kehittyi samansuuntaisesti eli se pieneni ensin tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana ja kasvoi sitten merkittävästi tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti. Kaiken kaikkiaan markkinaosuus kasvoi tarkastelujakson aikana 68 prosenttia. Tästä suhteellisesta kasvusta huolimatta Kiinasta tulevan tuonnin tuontimäärä ja markkinaosuus pysyivät absoluuttisesti ilmaistuna alhaisella tasolla tarkastelujakson aikana.
b) Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
(82)
Tuontihinnat määritettiin Eurostatin tietojen perusteella.
(83)
Seuraavassa taulukossa esitetään Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta:
Taulukko 3
Tuontihinnat
Maa
Tilikausi 2010/2011
Tilikausi 2011/2012
Tilikausi 2012/2013
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiina
Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Indeksi
100
97
93
80
(84)
Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat jatkuvasti tilikaudesta 2010/2011 alkaen ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla; kaiken kaikkiaan hinta laski tarkastelujaksolla 20 prosenttia.
(85)
Komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla seuraavia:
-
etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitetut unionin tuotannonalan painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja
-
komission käytettävissä olevien tilastojen eli Eurostatin tilastojen perusteella määritetty painotettu keskimääräinen vientihinta, jota on oikaistu asianmukaisesti lisäämällä tullit, polkumyyntitullit ja tuonnin jälkeiset kustannukset.
(86)
Vertailun tulosten perusteella Kiinasta tulevan tuonnin hinnat eivät alittaneet unionin tuotannonalan hintoja unionin markkinoilla. Kun polkumyyntitullien vaikutukset jätetään huomioimatta, alittavuuden marginaali nousee kuitenkin yli 10 prosenttiin.
3. Tuonti Indonesiasta
a) Indonesiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(87)
Komissio määritti Indonesiasta tulevan tuonnin määrän Eurostatin tietojen ja rinnakkaisen tutkimuksen (ks. 7 kappale) kohteena olevien indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella.
(88)
Indonesiasta unioniin tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:
Taulukko 4
Tuontimäärä ja markkinaosuus
Maa
Tilikausi 2010/2011
Tilikausi 2011/2012
Tilikausi 2012/2013
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indonesia
Määrä (tonnia)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indeksi
100
110
212
282
Markkinaosuus (Indeksi)
100
126
227
287
Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot.
(89)
Indonesiasta tulevan tuonnin määrä lähes kolminkertaistui tarkastelujaksolla. Se kasvoi jatkuvasti ja merkittävästi, yhteensä 182 prosenttia, 8 638 tonnista tilikaudella 2010/2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 24 385 tonniin.
(90)
Vastaava markkinaosuus lähes kolminkertaistui tarkastelujaksolla. Se kasvoi 187 prosenttia huolimatta kulutuksen yleisestä pienenemisestä (- 2 %).
b) Indonesiasta tulevan tuonnin hinnat
(91)
Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen ja meneillään olevassa rinnakkaisessa tutkimuksessa (ks. 7 kappale) otokseen valittujen indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen perusteella.
(92)
Indonesiasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräinen hinta kehittyi seuraavasti:
Taulukko 5
Tuontihinnat
Maa
Tilikausi 2010/2011
Tilikausi 2011/2012
Tilikausi 2012/2013
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indonesia
Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)
1 266
1 279
1 226
1 162
Indeksi
100
101
97
92
Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot.
(93)
Indonesiasta tuotavan mononatriumglutamaatin keskimääräinen tuontihinta nousi hieman tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, mutta laski tilikaudella 2012/2013 ja vielä lisää tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Indonesiasta tuotavan mononatriumglutamaatin keskimääräiset tuontihinnat laskivat kaiken kaikkiaan 8 prosenttia tarkastelujakson aikana.
4. Tuonti muista kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä
(94)
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat kehittyivät seuraavasti:
Taulukko 6
Tuonti muista kolmansista maista
Maa
Tilikausi 2010/2011
Tilikausi 2011/2012
Tilikausi 2012/2013
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Brasilia
Määrä (tonnia)
2 321
969
1 070
889
Indeksi
100
42
46
38
Markkinaosuus (Indeksi)
100
48
49
39
Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indeksi
100
107
115
112
Korean tasavalta
Määrä (tonnia)
1 248
2 157
923
802
Indeksi
100
173
74
64
Markkinaosuus (Indeksi)
100
198
79
65
Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indeksi
100
105
105
104
Vietnam
Määrä (tonnia)
5 707
6 042
1 820
769
Indeksi
100
106
32
13
Markkinaosuus (Indeksi)
100
121
34
14
Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indeksi
100
101
106
103
Muut kolmannet maat
Määrä (tonnia)
993
681
478
434
Indeksi
100
69
48
44
Markkinaosuus (Indeksi)
100
79
52
45
Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indeksi
100
108
128
126
Muut kolmannet maat yhteensä
Määrä (tonnia)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indeksi
100
96
42
28
Markkinaosuus (Indeksi)
100
110
45
29
Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indeksi
100
102
111
110
Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot.
(95)
Tuonti muista kolmansista maista väheni 10 268 tonnista tilikaudella 2010/2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 2 894 tonniin eli 72 prosenttia tarkastelujaksolla. Vastaava markkinaosuus pieneni samana ajanjaksona 71 prosenttia. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana muiden kolmansien maiden tuonnin markkinaosuus oli vain noin neljännes tilikaudella 2010/2011 vallinneesta tasosta. Kaiken kaikkiaan kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat nousivat tarkastelujakson aikana 10 prosenttia.
(96)
Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kokonaistuonti, Kiina ja Indonesia mukaan lukien, on pysynyt vakaana tarkastelujakson aikana.
(97)
Tämä väite oli ristiriidassa niiden käytettävissä olevien tilastojen kanssa, joihin tutkimuksen havainnot perustuvat, kuten jäljempänä olevasta taulukosta 7 käy ilmi. Itse asiassa unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärä kasvoi tarkastelujakson aikana 46 prosenttia. Tämän vuoksi väite hylättiin.
(98)
Kokonaistuonti, Kiina ja Indonesia mukaan lukien, kehittyivät seuraavasti:
Taulukko 7
Tuonti yhteensä
Tilikausi 2010/2011
Tilikausi 2011/2012
Tilikausi 2012/2013
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonti yhteensä
Määrä (tonnia)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indeksi
100
98
120
146
Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot.
5. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(99)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
a) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(100)
Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 8
Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Tilikausi 2010/2011
Tilikausi 2011/2012
Tilikausi 2012/2013
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä
Indeksi
100
95
107
91
Tuotantokapasiteetti
Indeksi
100
100
100
100
Kapasiteetin käyttöaste
Indeksi
100
95
107
91
Lähde: Kyselyvastaukset.
(101)
Tuotanto vaihteli tarkastelujakson aikana. Se laski tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, kasvoi tilikauden 2011/2012 ja tilikauden 2012/2013 välisenä aikana ja oli alhaisimmillaan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tutkimuksessa kävi ilmi, että vaihtelujen syynä olivat pääasiassa huoltoseisokit, joita unionin tuotannonala toteutti 15 kuukauden välein, sekä talven 2010/2011 huonot sääolot, jotka keskeyttivät yhden pääraaka-aineen (ammoniakki) toimitukset. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana huoltoseisokkia pidennettiin, koska suuria varastoja yritettiin pienentää. Tuotantomäärä laski kaiken kaikkiaan 9 prosenttia tarkastelujakson aikana.
(102)
Yksi osapuoli väitti, että tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste laskivat vasta noustuaan huomattavasti tarkastelujaksoa edeltävällä ajanjaksolla. Tästä syystä kyseinen osapuoli katsoi, että laskeva suuntaus kyseisten tekijöiden kehityksessä ei ole osoitus vahingosta. Komissio arvioi eri vahinkoindikaattoreiden kehityssuuntaukset tutkimuksen käynnistämisen yhteydessä vahvistetun tarkastelujakson perusteella. Tarkastelujakso käsittää tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson ja kolme sitä edeltävää tilikautta, mikä vastaa vakiintunutta käytäntöä. Pelkästään se seikka, että tiettyjen vahinkoindikaattoreiden arvot olivat korkeammat ennen tarkastelujaksoa, ei ole riittävä peruste poiketa käytännöstä. Sen vuoksi voidaan ottaa huomioon vain tarkastelujakson kehityssuuntaukset. Tämän vuoksi väite hylättiin.
(103)
Tuotantokapasiteetti pysyi kaiken kaikkiaan vakaana tarkastelujakson aikana.
(104)
Tuotantomäärän laskun ja vakaan tuotantokapasiteetin seurauksena kapasiteetin käyttöaste kehittyi samansuuntaisesti tuotantomäärän kanssa, eli ensin se laski tilikaudella 2011/2012, sitten kasvoi tilikaudella 2012/2013 ja laski jälleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kapasiteetin käyttöaste laski tarkastelujaksolla yhteensä 9 prosenttia seuraten tuotannon määrän laskua.
b) Myyntimäärä ja markkinaosuus
(105)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 9
Myyntimäärä ja markkinaosuus
Tilikausi 2010/2011
Tilikausi 2011/2012
Tilikausi 2012/2013
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myyntimäärä unionissa (Indeksi)
100
84
85
83
Markkinaosuus
Indeksi
100
96
91
85
Lähde: Eurostat ja kyselyvastaukset/indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot.
(106)
Unionin tuotannonalan myymän mononatriumglutamaatin määrä väheni tarkastelujaksolla 17 prosenttia. Myyntimäärä laski pääasiassa tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, kun taas seuraavina vuosina se pysyi suhteellisen vakaana. Myyntimäärien lasku yhdessä kulutuksen samanaikaisen vähenemisen ja pääasiassa Indonesiasta tulevan tuonnin lisääntymisen kanssa johtivat siihen, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni kaiken kaikkiaan noin 15 prosenttia tarkastelujakson aikana. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana 4 prosenttia, ja samalla ajanjaksolla Indonesiasta ja Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus suureni. Tilikauden 2012/2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni jatkuvasti, kun taas Indonesiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat huomattavasti. Niin ikään Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat tarkastelujaksolla, joskin ne pysyivät alhaisella tasolla koko kyseisen ajanjakson ajan.
c) Kasvu
(107)
Unionin kulutus väheni tarkastelujaksolla 2 prosenttia, mutta unionin tuotannonalan myynti laski 17 prosenttia, mikä näkyi 15 prosentin markkinaosuuden menetyksenä.
d) Työllisyys ja tuottavuus
(108)
Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 10
Työllisyys ja tuottavuus
Tilikausi 2010/2011
Tilikausi 2011/2012
Tilikausi 2012/2013
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työntekijöiden määrä
Indeksi
100
103
107
108
Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)
Indeksi
100
92
100
85
Lähde: Kyselyvastaukset.
(109)
Unionin tuotannonalan työllisyys kasvoi jatkuvasti ja kaiken kaikkiaan 8 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tämä kasvu johtui pääasiassa siitä, että tuotannonalaan liittyi vuonna 2011 entinen tytäryhtiö ja että unionin tuotannonalan huolto-osasto laajeni.
(110)
Tuottavuus laski, mikä johtui työllisyyden kasvun ja tuotannon vähenemisen yhteisvaikutuksesta, kuten 100 kappaleessa olevassa taulukossa 8 esitetään.
6. Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(111)
Kiinalle määritetty polkumyyntimarginaali oli huomattavasti vähimmäistasoa korkeampi, ja Kiinasta tuleva tuonti pysyi vähäisenä tarkastelujakson aikana. Jos toimenpiteet kuitenkin kumottaisiin, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan olisi merkittävä johtuen Kiinasta tulevan tuonnin kehityksestä eli sen määrän kasvusta ja tuontihinnan laskusta, mikä olisi odotettavissa, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Samaan aikaan rinnakkaisessa mononatriumglutamaatin tuontia Indonesiasta koskevassa polkumyyntitutkimuksessa (ks. 7 kappale) määritettiin huomattavat polkumyyntimarginaalit yhteistyössä toimineille indonesialaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden markkinaosuus unionin markkinoilla kasvoi tarkastelujaksolla huomattavasti.
(112)
Unionin tuotannonala oli edelleen elpymässä vaikutuksista, jotka aiheutuivat Kiinasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin vahingollisella polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista, kuten 124 kappaleessa selitetään. Koska polkumyynnillä tapahtunut tuonti Indonesiasta lisääntyi merkittävästi tarkastelujaksolla ja sen todettiin aiheuttaneen merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle (12), talouden elpymisen voidaan katsoa pysähtyneen.
a) Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät
(113)
Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 11
Keskimääräiset myyntihinnat
Tilikausi 2010/2011
Tilikausi 2011/2012
Tilikausi 2012/2013
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni)
Indeksi
100
107
101
97
Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)
Indeksi
100
120
124
130
Lähde: Kyselyvastaukset.
(114)
Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa laski 3 prosenttia tarkastelujakson aikana. Ensin se kasvoi 7 prosenttia tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, mutta laski sen jälkeen jatkuvasti tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti. Hintojen nousun tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana voidaan katsoa johtuvan kustannusten noususta samalla ajanjaksolla, vaikkakin kustannusten nousu oli voimakkaampaa kuin hintojen nousu. Samaan aikaan tuonti Indonesiasta kasvoi ja aiheutti merkittävän hintapaineen unionin tuotannonalalle. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan hinnat laskivat 6 prosenttia tilikauden 2011/2012 ja tilikauden 2012/2013 välisenä aikana ja edelleen 4 prosenttia tilikauden 2012/2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.
(115)
Tuotannon yksikkökustannukset nousivat tarkastelujaksolla 30 prosenttia. Tilikaudella 2011/2012 alkoi jatkuva nousu, mikä johtui pääasiassa raaka-aine- ja työvoimakustannusten noususta. Kuten edellä mainitaan, tätä kustannusten nousua ei pystytty kattamaan vastaavalla hintojen nostamisella Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi.
(116)
Yksi asianomainen osapuoli pyysi komissiota tutkimaan, olisiko mahdollinen sivutuotteiden sisällyttäminen unionin tuotannonalan tuotantokustannuksiin voinut keinotekoisesti nostaa unionin tuotannonalan keskimääräisiä tuotantokustannuksia. Tutkimuksessa vahvistettiin, että sivutuotteet kohdistettiin asianmukaisesti eivätkä millään tavalla vääristäneet vahingosta saatua käsitystä. Tämän vuoksi väite hylättiin.
b) Työvoimakustannukset
(117)
Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 12
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti
Tilikausi 2010/2011
Tilikausi 2011/2012
Tilikausi 2012/2013
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)
Indeksi
100
117
125
124
Lähde: Kyselyvastaukset.
(118)
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti nousivat 24 prosenttia. Tämä selittyy pääasiassa unionin tuotannonalan kasvavilla pyrkimyksillä parantaa työntekijöidensä suorituskykyä tuotantoprosessin optimoimiseksi.
c) Varastot
(119)
Unionin tuottajan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 13
Varastot
Tilikausi 2010/2011
Tilikausi 2011/2012
Tilikausi 2012/2013
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot
Indeksi
100
82
164
143
Loppuvarastot prosentteina tuotannosta
Indeksi
100
86
153
156
Lähde: Kyselyvastaukset.
(120)
Kaiken kaikkiaan loppuvarastot kasvoivat tarkastelujaksolla 43 prosenttia. Tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana loppuvarastot pienenivät tuotantomäärän laskun ja vientimyynnin määrän kasvun seurauksena. Tilikauden 2011/2012 ja tilikauden 2012/2013 välisenä aikana varastot kasvoivat tuotannon kasvun johdosta, kun unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla pysyi lähes muuttumattomana. Tilikauden 2012/2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana loppuvarastot pienenivät jälleen, mikä johtui pääasiassa päätöksestä supistaa tuotantoa, jotta suuret varastot saataisiin pienenemään.
(121)
Loppuvarastot prosentteina tuotannosta pienenivät tilikauden 2010/2011 ja tilikauden 2011/2012 välisenä aikana, mutta lähes kaksinkertaistuivat tilikauden 2011/2012 ja tilikauden 2012/2013 välisenä aikana. Ne kasvoivat edelleen tilikauden 2012/2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kaiken kaikkiaan ne kasvoivat tarkastelujakson aikana 56 prosenttia. Tilikaudella 2012/2013 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneeseen kasvuun vaikutti Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän kasvu, sillä unionin myynti pysyi lähes muuttumattomana saman ajanjakson aikana.
d) Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
(122)
Unionin tuottajan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 14
Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto
Tilikausi 2010/2011
Tilikausi 2011/2012
Tilikausi 2012/2013
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)
Indeksi
100
30
- 31
- 80
Kassavirta (euroa)
Indeksi
100
39
- 48
- 19
Investoinnit (euroa)
Indeksi
100
182
143
197
Investointien tuotto
Indeksi
100
14
- 61
- 110
Lähde: Kyselyvastaukset.
(123)
Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Tilikausilla 2010/2011 ja 2011/2012 kannattavuus heikkeni merkittävästi mutta pysyi edelleen positiivisena. Tilikaudesta 2012/2013 alkaen kannattavuus kääntyi negatiiviseksi. Se heikkeni edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan kannattavuus heikkeni tarkastelujaksolla 180 prosenttia. Tämä kehitys johtui pääasiassa Indonesiasta unioniin polkumyyntihinnoin tulevan tuonnin aiheuttamasta hintapaineesta, jonka vuoksi unionin tuotannonala ei voinut asettaa hintojaan kustannusten kasvun mukaisesti. Nettokassavirta on unionin tuotannonalan kyky rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirta seurasi samaa suuntausta kuin kannattavuus eli laski jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan ja muuttui negatiiviseksi tilikaudesta 2012/2013 alkaen. Tämä suuntaus korostui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Nettokassavirta pieneni tarkastelujaksolla kaiken kaikkiaan 119 prosenttia.
(124)
Investoinnit kasvoivat tarkastelujaksolla 97 prosenttia. Ne olivat pääasiassa investointeja, joita tarvittiin kunnossapitoa ja lakisääteisten turvallisuusvaatimusten noudattamista varten. Vaikka unionin tuotannonala oli edelleen toipumassa tarkastelujaksoa edeltäneestä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyynnistä, se alkoi parantaa tilannettaan ja oli kannattava tarkastelujakson alussa tilikauteen 2011/2012 saakka. Näissä olosuhteissa tehtiin joitakin investointeja, joita ei voitu enää lykätä, mikä selittää investointien merkittävän kasvun tilikaudella 2011/2012 ja sitä seuraavina vuosina.
(125)
Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Kuten muutkin taloudelliset indikaattorit, investointien tuotto samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä oli negatiivinen tilikaudesta 2012/2013 alkaen, mikä heijastaa kannattavuuden negatiivista suuntausta. Kaiken kaikkiaan investointien tuotto pieneni tarkastelujaksolla 210 prosenttia.
(126)
Kun otetaan huomioon kannattavuuden heikkeneminen ja kassavirran pieneneminen, myös yrityksen pääoman saantiin aiheutui kielteisiä vaikutuksia.
e) Vahinkoa koskevat päätelmät
(127)
Lähes kaikki tärkeimmät vahinkoindikaattorit osoittivat negatiivista suuntausta. Tarkastelujakson aikana tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste laskivat noin 9 prosenttia ja myynnin määrä 17 prosenttia. Kun unionin tuotannonala pyrki korvaamaan menetykset myyntimäärissä ja markkinaosuudessa, sen keskimääräiset hinnat laskivat 3 prosenttia tarkastelujakson aikana, kun taas tuotantokustannukset kasvoivat samanaikaisesti 30 prosenttia. Tämän seurauksena kannattavuus, joka oli positiivinen tarkastelujakson alussa, laski ja kääntyi negatiiviseksi tilikaudella 2012/2013 ja jatkoi laskua tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Samanlaisia negatiivisia suuntauksia voitiin havaita nettokassavirran ja investointien tuoton osalta.
(128)
Työllisyys kasvoi tarkastelujakson aikana 8 prosenttia. Tarkastelujaksolla tapahtunut kasvu johtui siitä, että tuotannonalaan liittyi vuonna 2011 entinen tytäryhtiö ja että unionin tuotannonalan huolto-osasto laajeni. Myös investointien kehitys oli positiivinen. Investoinnit liittyivät pääasiassa ehkäiseviin toimenpiteisiin ja turvallisuusvaatimuksiin, eivät kapasiteetin nostamiseen. Nämä myönteiset suuntaukset eivät sen vuoksi sulje pois vahingon olemassaolon mahdollisuutta.
(129)
Yksi asianomainen osapuoli väitti, että ei ole perusteltua todeta merkittävää vahinkoa aiheutuneen sillä perusteella, että jotkin vahinkoindikaattorit ovat kehittyneet negatiivisesti. Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa ei edellytetä, että kaikkien vahinkoindikaattoreiden kehityssuuntaus on negatiivinen, vaan että unionin tuotannonalan tilannetta analysoidaan arvioimalla kaikkien vahinkoindikaattoreiden kehitystä kokonaisuutena. Tässä tapauksessa melkein kaikki vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti, myös pääindikaattorit kuten myynti- ja tuotantomäärä, markkinaosuus, keskimääräinen myyntihinta ja kannattavuus.
(130)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
F. VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustava huomio
(131)
Kuten 99-130 kappaleessa osoitetaan, unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koko tarkastelujakson aikana tuonti Kiinasta unionin markkinoille oli vähäistä, kun taas Indonesiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus melkein kolminkertaistuivat samana ajanjaksona. Rinnakkaisessa mononatriumglutamaatin tuontia Indonesiasta koskevassa polkumyyntitutkimuksessa (ks. 7 kappale) katsottiin, että Indonesiasta tuleva tuonti tapahtui polkumyynnillä ja aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle (13), kun taas Kiinasta tuleva tuonti ei vähäisen määränsä ja hintatasonsa vuoksi vaikuttanut vahingon aiheutumiseen. Samaan aikaan, kuten 48 ja 70 kappaleessa todetaan, tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta tuleva tuonti tapahtui polkumyynnillä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ja että polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
2. Kiinasta tulevien arvioitujen tuontimäärien ja -hintojen vaikutukset, jos toimenpiteet kumotaan
(132)
Komissio arvioi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahingon toistumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että nyt voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta, eli Kiinasta tulevan tuonnin mahdollisia vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan.
(133)
Analyysissä tarkasteltiin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätöntä kapasiteettia, unionin markkinoiden houkuttelevuutta ja kiinalaisten tuottajien hinnoittelukäyttäytymistä unionin markkinoilla. Lisäksi otettiin huomioon Indonesiasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet.
(134)
Kuten 51 kappaleessa todetaan, Kiinan käyttämätön kapasiteetti mononatriumglutamaatin tuotannon osalta oli noin 600 000-900 000 tonnia vuonna 2012. Määrä on huomattavasti suurempi kuin mononatriumglutamaatin kokonaiskulutus unionissa samana ajanjaksona.
(135)
Voidaan kohtuudella olettaa, että unionin markkinoiden houkuttelevuuden (ks. 59-64 kappale) vuoksi ainakin osa tästä käyttämättömästä kapasiteetista ohjataan suurella todennäköisyydellä unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan.
(136)
Kuten 50 kappaleessa todetaan, ilman polkumyyntitulleja Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittaisivat unionin myyntihinnat keskimäärin yli 10 prosenttia. Ne olisivat myös alhaisemmat kuin Indonesiasta tulevan tuonnin hinnat. Tämän perusteella katsottiin, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat todennäköisesti lisäävät hintapainetta unionin markkinoilla ja pahentavat unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että rinnakkaisessa polkumyyntitutkimuksessa kävi ilmi, että Indonesiasta tuleva tuonti aiheutti hintapainetta unionin markkinoilla, joten unionin tuotannonala ei voinut nostaa hintojaan kustannustensa kasvun mukaisesti, vaan sen oli päinvastoin laskettava hintojaan tarkastelujakson aikana.
(137)
Kuten 60 kappaleessa esitetään, Kiinasta tulevan tuonnin hinta voi nousta, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Vaikka kiinalaiset viejät nostaisivatkin hintojaan, niillä on silti liikkumavaraa pitää hintansa unionin tuottajien hintoja alhaisempina, kun otetaan huomioon niille määritetyt merkittävät alittavuuden marginaalit, jotka saadaan polkumyyntitullit vähentämällä; tämän vuoksi ne voivat todennäköisesti suurentaa markkinaosuuttaan. Jos näin tapahtuu, unionin tuotannonalan myynti ja myyntihinnat romahtavat välittömästi.
(138)
Kun otetaan huomioon rinnakkainen Indonesiaa koskeva tutkimus ja kyseisestä maasta tulevaa mononatriumglutamaatin tuontia koskevat vastaavat toimenpiteet, unionin tuotannonalan uskotaan voivan toipua sille aiheutuneesta merkittävästä vahingosta. Elpyminen vaarantuisi, jos toimenpiteiden kumoamisen seurauksena Kiinasta tulisi taas tuontia merkittävässä määrin ja polkumyyntihinnoin.
3. Päätelmien ilmoittamisen jälkeen saanut huomautukset
(139)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei parantaisi unionin tuottajan tilannetta, koska tilanteen heikkeneminen johtui pääasiassa muista tekijöistä kuin Kiinasta tulevasta mononatriumglutamaatin tuonnista. Kyseinen osapuoli väitti, että tällaisia tekijöitä ovat erityisesti unionin tuotannonalan investointipolitiikan vaikutus sen kannattavuuteen, työvoimakustannusten kasvu ja väitetty voimavarojen tehoton käyttö. Väitettiin, että näiden tekijöiden vaikutusta ei ollut otettu riittävästi huomioon arvioitaessa unionin tuotannonalan kokonaistilannetta.
(140)
On syytä huomata, että kyseessä oleva asianomainen osapuoli ei toimittanut uutta tietoa tai näyttöä väitteidensä tueksi.
(141)
Unionin tuotannonalan investointien osalta kyseinen osapuoli ei selittänyt, missä määrin investoinnit olisivat voineet vaikuttaa tuotannonalan kannattavuuteen. Kuten 124 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonalan tekemät investoinnit perustuivat kohtuullisiin liiketoimintaa koskeviin päätöksiin, eikä niitä voida pitää tarpeettomina. Lisäksi investointikustannukset poistetaan kirjanpidosta pidemmän ajan kuluessa, eikä niillä sellaisenaan ollut merkittävää vaikutusta unionin tuotannonalan kannattavuuteen.
(142)
Työvoimakustannuksia koskevia tarkkoja lukuja ei voida antaa luottamuksellisuussyistä, mutta tutkimuksessa todettiin, että niiden kasvun vaikutus tuotannon kokonaiskustannuksiin ei ollut merkittävä.
(143)
Voimavarojen tehottoman käytön osalta osapuoli ei pystynyt erittelemään väitetyn tehottomuuden luonnetta, eikä tutkimuksessa tullut esiin mitään unionin tuotannonalan potentiaaliseen tehottomuuteen liittyvää.
(144)
Tämän perusteella väitteet hylättiin.
4. Päätelmät
(145)
Kun otetaan huomioon tutkimuksen havainnot eli käyttämätön kapasiteetti, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja Kiinasta tulevan tuonnin odotettavissa oleva hintataso, katsotaan, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti vahingon toistumiseen ja pahentaisi entisestään unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa, koska Kiinasta polkumyynnillä ja unionin tuotannonalan myyntihinnat alittavin hinnoin tapahtuva tuonti todennäköisesti lisääntyisi.
G. UNIONIN ETU
(146)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Kiinaan kohdistuvien voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.
(147)
Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(148)
Tämän perusteella komissio tutki, onko olemassa pakottavia syitä, joiden nojalla olisi pääteltävä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan polkumyynti ja vahinko todennäköisesti jatkuvat.
1. Unionin tuotannonalan etu
(149)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuten 131 kappaleessa todetaan, merkittävän vahingon aiheutti Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että merkittävän vahingon toistuminen on todennäköistä, jos Kiinasta tulevaan tuontiin kohdistuvien toimenpiteiden annetaan raueta. Niin ikään on todennäköistä, että unionin tuotannonalan odotettavissa oleva elpyminen Indonesiasta tulevan tuonnin aiheuttamasta merkittävästä vahingosta kyseisen maan osalta käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden ansiosta vaarantuu, jos mononatriumglutamaatin tuonti Kiinasta unionin markkinoille alkaisi uudelleen polkumyyntihinnoin.
(150)
Jos toimenpiteet pidetään voimassa, on syytä olettaa, että unionin tuotannonala pystyy hyötymään kokonaisvaltaisesti Indonesiasta tulevaa mononatriumglutamaatin tuontia koskevan rinnakkaisen tutkimuksen yhteydessä käyttöön otettujen toimenpiteiden vaikutuksista eli pystyy toipumaan sille aiheutuneesta merkittävästä vahingosta. Viime kädessä sen pitäisi pystyä parantamaan kannattavuuttaan.
(151)
Sen vuoksi katsottiin, että Kiinaan kohdistuvien polkumyyntitullien voimassa pitäminen olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.
2. Tuojien/kauppiaiden etu
(152)
Vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen ilmoittautui 14 yritystä. Yksikään näistä yrityksistä ei kuitenkaan tuonut mononatriumglutamaattia Kiinasta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(153)
Tutkimuksen aikana käyttäjäksi ilmoittautui yksi unionissa toimiva kauppias, joka osallistui mononatriumglutamaatin jälleenmyyntiin unionissa ja sen ulkopuolella. Kyseinen kauppias osti mononatriumglutamaattia pääsiassa unionin tuotannonalalta mutta myös tuojilta. Kauppias ei ostanut kiinalaista mononatriumglutamaattia mutta oli ostanut Indonesiasta ja muista kolmansista maista peräisin olevaa mononatriumglutamaattia. Kauppiaan mononatriumglutamaattiin liittyvä toiminta oli hyvin vähäistä verrattuna sen koko toimintaan. Näistä syistä katsottiin, että voimassa olevilla Kiinasta tuotavaan mononatriumglutamaattiin kohdistuvilla toimenpiteillä ei ollut merkittäviä kielteisiä vaikutuksia kauppiaan tilanteeseen.
3. Käyttäjien etu
(154)
Käyttäjät toimivat lähinnä elintarvike- ja juoma-alalla ja käyttävät mononatriumglutamaattia mausteseosten, keittojen ja valmisruokien tuotannossa. Mononatriumglutamaattia käytetään myös tietyissä muissa kuin elintarvikesovelluksissa, esimerkiksi pesuaineiden valmistuksessa.
(155)
Yhteensä ilmoittautui 33 yritystä, ja niille toimitettiin kyselylomake. Viisi yritystä toimi tutkimuksessa yhteistyössä vastaamalla kyselylomakkeeseen. Neljä niistä toimi elintarvike- ja juoma-alalla ja yksi muiden kuin elintarvikkeiden alalla. Kahteen yhteistyössä toimineeseen yritykseen, joista toinen toimi elintarvike- ja juoma-alalla ja toinen oli pesuaineiden tuottaja, tehtiin tarkastuskäynti.
a) Elintarvike- ja juoma-ala
(156)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että mononatriumglutamaatin osuus oli keskimäärin noin 5 prosenttia sellaisten mononatriumglutamaattia sisältävien tuotteiden kokonaiskustannuksista, joita yhteistyössä toimineet ja tarvittavat tiedot toimittaneet yritykset valmistivat.
(157)
Neljästä yhteistyössä toimineesta käyttäjästä vain yksi toi mononatriumglutamaattia Kiinasta. Kyseinen yhteistyössä toiminut yritys osti mononatriumglutamaattia unionin tuotannonalalta ja toi Kiinasta noin 40 prosenttia mononatriumglutamaatin kokonaisostoistaan. Noin kolmannes sen kaikesta toiminnasta liittyi mononatriumglutamaattia sisältäviin tuotteisiin. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana yrityksen havaittiin olleen kannattava.
(158)
Kolme muuta yritystä eivät tuoneet mononatriumglutamaattia Kiinasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Niistä kahdella mononatriumglutamaattiin liittyvä toiminta oli suhteellisen vähäistä verrattuna koko yrityksen toimintaan. Lisäksi nämä kaksi yritystä olivat annettujen tietojen perusteella kannattavia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kolmannen yrityksen mononatriumglutamaattia sisältäviin tuotteisiin liittyvä toiminta oli kolmannes koko yrityksen toiminnasta, ja sen todettiin olleen kannattava tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
b) Muut alat kuin elintarvikeala
(159)
Yksi yhteistyössä toimineista yrityksistä käytti mononatriumglutamaattia pesuaineiden tuotannossa. Mononatriumglutamaatin osuus näiden tuotteiden tuotantokustannuksista oli 15-20 prosenttia. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana yritys osti mononatriumglutamaattia pääasiassa unionin tuotannonalalta. Lisäksi se toi mononatriumglutamaattia muista kolmansista maista, ei kuitenkaan Kiinasta. Ainoastaan vähäinen osuus sen koko toiminnasta liittyi mononatriumglutamaattia sisältäviin tuotteisiin; lisäksi yrityksen todettiin päässeen positiivisiin, 5-10 prosentin voittomarginaaleihin tutkimusajanjakson aikana.
(160)
Kyseinen osapuoli väitti, että koska EU:n sääntelykehyksessä kielletään fosfaattien ja muiden fosforiyhdisteiden käyttö (14), mononatriumglutamaattia käytetään tulevaisuudessa todennäköisesti yhä enemmän korvaamaan fosfaatit ja muut fosforiyhdisteet pesuaineiden valmistuksessa. Tästä syystä on odotettavissa, että mononatriumglutamaatin kysyntä unionissa kasvaa huomattavasti ja että mononatriumglutamaatin tuontia koskevat polkumyyntitullit vaikuttaisivat haitallisesti näiden uusien markkinoiden kehitykseen. Kyseinen osapuoli väitti myös, että Kiinasta tulevaan mononatriumglutamaatin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden taso estää Kiinasta tulevan tuonnin pääsyn unionin markkinoille, mikä puolestaan voi vaarantaa tarjonnan unionissa. Lisäksi kyseinen yritys väitti, että koska toimenpiteitä kohdistuu myös Indonesiasta tulevaan tuontiin, myöskin vaihtoehtoisista toimituslähteistä olisi pulaa.
(161)
Kyseinen käyttäjä väitti vielä, että myös unionin tuotannonala hyötyisi edellä mainitusta odotettavissa olevasta mononatriumglutamaatin kysynnän kasvusta ja voisi lisätä myyntiään unionin markkinoilla. Toisaalta käyttäjä väitti, että unionin tuotannonalalla ei ole riittävästi kapasiteettia vastata lisääntyvään kysyntään unionin markkinoilla.
(162)
Tässä vaiheessa on kuitenkin vaikea ennakoida, millaisia vaikutuksia uudella oikeudellisella kehyksellä on unionin markkinoihin ja edistääkö se tai missä määrin se edistää mononatriumglutamaattipohjaisten pesuaineiden tuotantoa ja siten vaikuttaa mononatriumglutamaatin kysyntään unionissa. Asianomainen osapuoli ei myöskään toimittanut mitään näyttöä siitä, missä määrin polkumyyntitullilla voisi olla haitallinen vaikutus. Tältä osin on huomattava, että polkumyyntitullin käyttöönoton tavoitteena on palauttaa tasapuoliset kilpailuedellytykset unionin markkinoilla. Tutkimuksessa tuli esiin myös useita vaihtoehtoisia hankintalähteitä, kuten Brasilia, Vietnam ja Korea.
(163)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama asianomainen osapuoli toisti väitteensä siitä, että mononatriumglutamaatin kysyntä kasvaa unionissa merkittävästi fosfaattien käyttöä koskevan kiellon vuoksi ja että unionin tuotannonala ei pysty vastaamaan unionin lisääntyvään kysyntään. Kyseessä oleva osapuoli ei kuitenkaan toimittanut uutta tietoa tai näyttöä väitteidensä tueksi, ja siksi väite hylättiin.
(164)
Vaihtoehtoisista hankintalähteistä voi todeta, että tilikautena 2010/2011 muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus oli huomattava, ja sen pieneneminen johtui ainoastaan Indonesiasta tulevan tuonnin epäreilusta hinnoittelusta. On syytä olettaa, että Indonesiasta tulevassa mononatriumglutamaatin tuonnissa rinnakkaisen tutkimuksen perusteella käyttöön otetut tullit mahdollistavat sen, että muut kolmannet maat saavat takaisin menettämiään markkinaosuuksia. Kiinaa koskevien toimenpiteiden kumoaminen vaarantaisi Indonesiaan kohdistuvien polkumyyntitullien odotetut vaikutukset, koska tällöin Kiinasta unionin markkinoille polkumyyntihinnoin tuleva tuonti todennäköisesti lisääntyisi merkittävästi ja alittaisi unionin tuotannonalan unionin markkinoiden hinnat (ks. 149-151 kappale).
(165)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen edellä mainittu asianomainen osapuoli toisti väitteensä siitä, että todellisia vaihtoehtoisia hankintalähteitä ei ole, koska kolmansien maiden markkinoilla toimivat tuottajat kuuluvat samaan yritysryhmään kuin unionin tuotannonala.
(166)
Kuten 94 ja 95 kappaleessa todetaan, vaihtoehtoisia mononatriumglutamaatin hankintalähteitä on useissa kolmansissa maissa, muun muassa Brasiliassa, Korean tasavallassa ja Vietnamissa. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muista kolmansista maista kuin Kiinasta tai Indonesiasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli vain noin neljännes tilikaudella 2010/2011 vallinneesta tasosta. Jos Kiinasta tulevaa tuontia koskevat toimenpiteet pidetään voimassa, ei ole mitään syytä, miksi tuonti muista kolmansista maista ei voisi kattaa ainakin osittain mononatriumglutamaatin käyttäjien tarpeet markkinaosuudella, jos niiden markkinaosuus nousisi tilivuoden 2010/2011 tasolle tai sen yli. Lisäksi niiden käytettävissä olevien tietojen perusteella, jotka olivat osapuolten saatavilla ei-luottamuksellisessa yhteenvedossa, nämä vaihtoehtoiset hankintalähteet kuuluvat joko Ajinomoto-ryhmään tai yrityksille/yritysryhmille, jotka ovat riippumattomia Ajinomoto-ryhmästä. Joka tapauksessa, vaikka nämä vaihtoehtoiset hankintalähteet kuuluisivatkin Ajinomoto-ryhmään, ei ole olemassa mitään viitteitä siitä, että ne eivät toimittaisi tavaraa unionin markkinoille oikeudenmukaisilla ehdoilla. Tämä väite olisi näin ollen hylättävä.
(167)
Sama osapuoli väitti myös, että unionin tuotannonalalla oli määräävä asema unionin markkinoilla ja että markkinoilla ei esiinny kilpailua. Se väitti, että Kiinasta peräisin olevaa mononatriumglutamaattia koskevien toimenpiteiden voimassa pitäminen vahvistaisi unionin tuotannonalan asemaa unionin markkinoilla entisestään.
(168)
Tutkimuksessa kävi selvästi ilmi, että unionin tuotannonala ei pystynyt säilyttämään myyntimääräänsä unionissa, sillä etenkin Indonesiasta tuleva tuonti pienensi sen markkinaosuutta. Unionin tuotannonala ei myöskään pystynyt nostamaan hintojaan raaka-ainekustannusten nousua vastaavasti Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi, ja se kärsi huomattavia tappioita tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Komissio totesi myös, että tuonti muutamasta muusta kolmannesta maasta, joilla on vapaa pääsy unionin markkinoille, saa aikaan kilpailua. Näillä perusteilla ei ollut riittävästi näyttöä unionin tuotannonalan väitetystä määräävästä asemasta, joten väite oli hylättävä.
(169)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen kyseessä oleva asianomainen osapuoli väitti, että ei olisi unionin edun mukaista, että unionin käyttäjät ovat riippuvaisia unionin tuotannonalasta ja että vaihtoehtoisia hankintalähteitä olisi oltava riittävästi. Väitteen tueksi asianomainen osapuoli totesi, että kulutuksen väheneminen tilivuoden 2010/2011 ja tilivuoden 2011/2012 välillä johtui pääosin unionin tuotannonalan tuotantomäärien vähenemisestä.
(170)
Kuten 100 kappaleessa todetaan, tuotanto laski 5 prosenttia tilivuoden 2010/2011 ja tilivuoden 2011/2012 välillä, kun taas samana ajanjaksona kulutus väheni 13 prosenttia (ks. 76 ja 78 kappale). Tilivuonna 2011/2012 kapasiteetin käyttöaste oli 5 prosenttia alhaisemmalla tasolla kuin tilivuonna 2010/2011, mikä tarkoittaa sitä, että tilivuonna 2011/2012 oli olemassa varakapasiteettia. Unionin tuotannonalan tuotantoa ei voida siksi pitää kulutuksen vähenemiseen tilivuonna 2011/2012 vaikuttaneena tekijänä. Joka tapauksessa vaihtoehtoisia hankintalähteitä on saatavilla kolmansissa maissa (166 kappale). Tämä väite olisi näin ollen hylättävä.
(171)
Koska Kiinaa koskevilla toimenpiteillä ei vaikuttanut olevan merkittäviä kielteisiä vaikutuksia yhteistyössä toimineisiin käyttäjiin, komissio katsoi edellä esitetyn perusteella, että toimenpiteiden voimassa pitämisellä ei todennäköisesti olisi merkittävää vaikutusta alan toimijoiden taloudelliseen tilanteeseen.
4. Toimittajien etu
(172)
Neljä unionin raaka-aineiden toimittajaa ilmoittautui ja vastasi kyselylomakkeeseen. Näiden toimittajien raaka-ainemyynti unionin tuotannonalalle edusti vain pientä osaa niiden kokonaisliikevaihdosta. Kaksi toimittajista kiisti päätelmän ja väitti, että unionin tuotannonalan häviämisellä olisi merkittävä vaikutus niiden liiketoimintaan. Toimittajat väittivät, että mononatriumglutamaatin tuotannon loppumisella unionissa olisi haitallinen vaikutus niiden koko liiketoimintaan, koska sokeritehtaat tuottavat väkisinkin tietyn määrän sokerisiirappeja ja melasseja, ja unionin tuotannonala on niiden suurin ostaja. Tässä muodossa olevan sokerin myymättä jääminen vaikuttaisi koko kyseessä olevan tehtaan tehokkuuteen.
(173)
Väitteiden tueksi ei kuitenkaan esitetty näyttöä, minkä vuoksi ne hylättiin.
5. Muut väitteet
(174)
Yksi asianomainen osapuoli väitti, että Kiinaa koskevien toimenpiteiden vaikutusta olisi arvioitava kumulatiivisesti yhdessä Indonesiasta tulevan mononatriumglutamaatin tuonnissa käyttöön otettujen toimenpiteiden vaikutusten kanssa.
(175)
Molempien toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin analysoitiin tutkittaessa mahdollisuutta käyttää vaihtoehtoisia hankintalähteitä. Analyysissä kävi ilmi, että monella kolmannella maalla on potentiaalia viedä mononatriumglutamaattia unioniin. Nämä kolmannet maat itse asiassa toimivatkin unionin markkinoilla ennen kuin Indonesiasta polkumyynnillä unioniin tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi.
6. Unionin etua koskevat päätelmät
(176)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten Kiinaa koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.
H. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(177)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(178)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevan mononatriumglutamaatin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1187/2008 käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa.
(179)
Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle. Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
(180)
Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodiin ex 2922 42 00 (Taric-koodi 2922420010) kuuluvan mononatriumglutamaatin tuonnissa.
2. Alla lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa mainittujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Polkumyyntitulli (%)
Taric- lisäkoodi
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd, ja Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Kaikki muut yritykset
39,7
A999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 21 päivänä tammikuuta 2015.