KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/82
af 21. januar 2015
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af citronsyre med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 og om en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 3 og 5, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1193/2008 (2) efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold på importen af citronsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode 2918 14 00 og ex 2918 15 00 med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) (»de oprindelige foranstaltninger«). Foranstaltningerne indførtes i form af en værditold på mellem 6,6 % og 42,7 %.
(2)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) godtog ved afgørelse 2008/899/EF (3) pristilsagn, der var afgivet af seks kinesiske eksporterende producenter (herunder også en gruppe eksporterende producenter) sammen med China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters.
(3)
Ved afgørelse 2012/501/EU (4) trak Kommissionen godtagelsen af det tilsagn tilbage, der var blevet afgivet af en af de eksporterende producenter, nemlig Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (»Laiwu«).
1.2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) af de oprindelige foranstaltninger modtog Kommissionen den 2. august 2013 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i »grundforordningen«. Anmodningen blev indgivet af S.A. Citrique Belge og Jungbunzlauer Austria AG (»ansøgerne«) på vegne af producenter, der tegner sig for 100 % af EU-produktionen af citronsyre.
(5)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
1.3. Anmodning om en delvis interimsundersøgelse
(6)
Ansøgerne indgav også en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, der var begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet, for så vidt angår Laiwu. Ansøgerne fremlagde umiddelbare beviser for, at Laiwu havde øget sin produktionskapacitet og udvidet sit varesortiment siden sidste undersøgelsesperiode.
(7)
Da Laiwu blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, fremlagde ansøgerne en beregning af dumpingmargenen, der var baseret på en sammenligning mellem en beregnet normal værdi (produktionsomkostninger, salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste) i Kina, hvilket skyldtes det påståede manglende repræsentative hjemmemarkedssalg og Laiwus eksportpris til Unionen. Det blev anført, at dumpingmargenen tilsyneladende er højere end niveauet for de nuværende foranstaltninger. Ansøgerne hævdede derfor, at opretholdelsen af foranstaltningerne på det eksisterende niveau, som var blevet fastsat på grundlag af det tidligere konstaterede dumpingniveau, ikke længere ville være tilstrækkeligt til at afbøde virkningerne af den skadevoldende dumping. Ansøgerne gjorde ligeledes gældende, at Laiwu eventuelt ikke længere er berettiget til markedsøkonomisk behandling.
1.4. Indledning af en udløbsundersøgelse og en interimsundersøgelse
(8)
Den 30. november 2013 indledte Kommissionen en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af citronsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land«) og offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«). Indledningsmeddelelsen indeholdt:
-
en udløbsundersøgelse, som blev indledt på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 2
-
en delvis interimsundersøgelse, der er begrænset til undersøgelsen af Laiwus dumping, og som er indledt på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 3
-
en delvis interimsundersøgelse, der er begrænset til undersøgelsen af foranstaltningernes form, og som er indledt på Kommissionens initiativ på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 3 og
-
en delvis interimsundersøgelse, der er begrænset til skadesaspektet, og som er indledt på Kommissionens initiativ på grundlag af grundforordningens artikel 11, stk. 3.
1.5. Interesserede parter
(9)
I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i undersøgelsen. Kommissionen informerede desuden specifikt ansøgerne, de kendte eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder og kendte importører og brugere om indledningen af undersøgelserne og opfordrede dem til at deltage. I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at anvende Canada som et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Derfor underrettede Kommissionen også producenter i Canada om indledningen og opfordrede disse til at deltage.
(10)
Interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.
1.6. Stikprøveudtagning
(11)
I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af eksporterende producenter og importører i henhold til grundforordningens artikel 17.
1.6.1. Stikprøveudtagning af importører
(12)
For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage denne, anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at afgive de i indledningsmeddelelsen anførte oplysninger.
(13)
Seks ikke forretningsmæssigt forbundne importører afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve på tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører ud fra den største importmængde til Unionen. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle kendte berørte importører hørt om stikprøveudtagelsen. Ingen af dem fremsatte bemærkninger.
1.6.2. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina
(14)
For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage denne, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Kina om at afgive de i indledningsmeddelelsen anførte oplysninger. Kommissionen bad endvidere Kinas faste repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.
(15)
Ni eksporterende producenter i det pågældende land, hvoraf to er forretningsmæssigt forbundet med hinanden, afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I betragtning af sagens kompleksitet og strukturen i den berørte erhvervsgren besluttede Kommissionen, at stikprøver ikke var nødvendige. Ingen af de eksporterende producenter fremsatte bemærkninger til stikprøveudtagningen. Syv ud af ni eksporterende producenter besvarede spørgeskemaet, og to ophørte med at samarbejde.
1.7. Ansøgningsformular til markedsøkonomisk behandling
(16)
Kommissionen fremsendte ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling til Laiwu, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b).
1.8. Besvarelser af spørgeskemaet
(17)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de syv samarbejdsvillige eksporterende producenter for at vurdere sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping. De syv eksporterende producenter svarede. Kommissionen fremsendte et særskilt spørgeskema til Laiwu for at vurdere de ændrede omstændigheders varige karakter, for så vidt angår dumpingaspektet. Virksomheden svarede.
1.9. Kontrolbesøg
(18)
Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:
a) EU-producenter
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgien
-
Jungbunzlauer Austria AG, Wien, Østrig
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Tyskland
b) Importører
-
Azelis SA, Luxembourg, Luxembourg
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Tyskland
c) Brugere
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Frankrig
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Schweiz
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nederlandene
d) Eksporterende producenter i Kina
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu
-
RZBC Group, Rizhao
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang
e) Producenter i referencelandet
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Canada.
1.10. Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode
(19)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2012 til den 30. september 2013 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2010 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(20)
Den pågældende vare er citronsyre (herunder trinatriumcitrat 2-hydrat) med oprindelse i Kina, som i øjeblikket henhører under KN-kode 2918 14 00 og ex 2918 15 00 (»den pågældende vare«).
(21)
Citronsyre anvendes som et syrningsmiddel og en ph-regulator til en lang række formål, f.eks. i drikkevarer, fødevarer, vaskemidler, kosmetik og lægemidler. De vigtigste råvarer er sukker/melasse, tapioka, majs eller glucose (fra korn) og forskellige agenser til den mikrobielle submersfermentering af kulhydrater.
2.2. Samme vare
(22)
Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:
1)
den pågældende vare
2)
den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina
3)
den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Canada, der tjente som referenceland, og
4)
den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.
(23)
Kommissionen besluttede derfor, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Sandsynligheden for fortsat dumping i forbindelse med udløbsundersøgelsen
(24)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2 undersøgte Kommissionen, om der for nærværende fandt dumping sted, og om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger vedrørende importen fra Kina skulle udløbe.
3.1.1. Normal værdi
- Referenceland
(25)
Da Folkerepublikken Kina betragtes som et land uden markedsøkonomi, blev den normale værdi fastsat på grundlag af prisen i et tredjeland med markedsøkonomi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Til dette formål skulle der vælges et referenceland (jf. betragtning 9 ovenfor).
(26)
I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at vælge Canada som et egnet referenceland, og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Ingen af dem fremsatte bemærkninger.
(27)
Canada tjente som egnet referenceland i den oprindelige undersøgelse. Da den canadiske virksomhed, som var villig til at samarbejde, var den eneste producent af citronsyre i Canada og forretningsmæssigt forbundet med en af de klagende producenter, undersøgte Kommissionen mulighederne for samarbejde med andre kendte producerende lande, som f.eks. USA, Brasilien, Thailand og Ukraine. En brasiliansk og en thailandsk virksomhed udviste samarbejdsvilje, men besvarede i sidste ende ikke spørgeskemaet. Kun den eneste canadiske producent af citronsyre afgav de ønskede oplysninger.
(28)
Til forskel fra USA, Brasilien, Thailand og Ukraine har Canada ikke nogen gældende antidumpingtold på importen af citronsyre. Endvidere er den sats, der gælder for den konventionelle told, på 0 % (7).
(29)
Da der er fri konkurrence på det canadiske marked, konkluderede Kommissionen, at Canada er et egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Kommissionen fastsatte den normale værdi på grundlag af hjemmemarkedssalget til den canadiske producents ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.
(30)
Én varetype blev ikke fremstillet og solgt i referencelandet og kunne derfor ikke afstemmes med den varetype, der var blevet fremstillet i Folkerepublikken Kina og eksporteret til Unionen. Derfor måtte den normale værdi for denne varetype beregnes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, på grundlag af referencelandsproducentens produktionsomkostninger for samme vare plus et rimeligt beløb til salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) samt til fortjeneste.
3.1.2. Eksportpris
(31)
Kommissionen fastsatte eksportprisen på grundlag af de eksportpriser, der faktisk blev betalt eller skulle betales af uafhængige kunder i Unionen. Alle samarbejdsvillige eksporterende producenter undtagen Laiwu eksporterede til Unionen direkte til uafhængige kunder i henhold til bestemmelserne i tilsagnet.
3.1.3. Sammenligning
(32)
Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter på grundlag af priserne ab fabrik.
(33)
I tilfælde, hvor det er begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger samt emballering og kreditomkostninger og provision.
3.1.4. Dumpingmargen
(34)
For de samarbejdsvillige eksporterende producenter sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare i referencelandet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(35)
På dette grundlag blev der i NUP konstateret dumpingmargener på op til 38 % udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(36)
Samarbejdsgraden var høj, da eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgjorde næsten hele den samlede eksport til Unionen i NUP.
(37)
Denne beregning viste dumping, selv for eksporterende producenter, der er omfattet af tilsagn. Det skal erindres, at mindsteimportprisen (»MIP«) i tilsagnene var baseret på den ikke-skadevoldende pris (reglen om lavere told), og dermed fjernede tilsagnene ikke den dumping, der var blevet konstateret i den oprindelige undersøgelse helt.
3.2. Udvikling i importen ved foranstaltningernes bortfald
3.2.1. Sandsynligheden for fortsat dumping
(38)
Hvad angår fastsættelsen af eksportpriser, var formålet med den foreliggende undersøgelse at fastslå, om der er sandsynlighed for fortsat dumping. Fastsættelsen af eksportpriserne kan ikke begrænses til en undersøgelse af eksportørers tidligere adfærd; det er også nødvendigt at undersøge den sandsynlige fremtidige udvikling i eksportpriserne. Med andre ord er det nødvendigt at få fastslået, om tidligere eksportpriser er pålidelige som en angivelse af, hvordan eksportpriserne sandsynligvis vil blive i fremtiden. I denne forbindelse bemærkes det, at fem virksomheder eksporterer til Unionen i henhold til bestemmelserne i et tilsagn. Kommissionen undersøgte derfor, hvorvidt sådanne pristilsagn havde påvirket tidligere eksportpriser, således at de var blevet upålidelige med henblik på fastsættelse af fremtidig eksportadfærd.
(39)
For at undersøge, om priserne ved eksport til Unionen var pålidelige, og på grund af de eksisterende tilsagn, blev priserne ved eksport til Unionen undersøgt i forhold til MIP i tilsagnene. Det var faktisk nødvendigt at kontrollere, om priserne ved eksport til Unionen blev fastsat på et bestemt niveau som følge af de mindsteimportpriser, der var fastsat i tilsagnene, og dermed om de var bæredygtige. I den forbindelse undersøgte Kommissionen, om eksportpriserne til Unionen på et vejet gennemsnitligt grundlag for hver enkelt virksomhed var betydeligt højere end mindsteimportprisen. Kommissionen vurderede også, hvordan disse priser forholdt sig til priserne ved eksport til tredjelande.
(40)
For alle virksomheder, der havde afgivet pristilsagn, lå eksportpriserne til Unionen i gennemsnit på samme niveau som mindsteimportprisen. Desuden var deres eksportpriser til Unionen væsentligt højere end priserne ved eksport til tredjelande. Det er derfor meget sandsynligt, at priserne ved eksport til Unionen ville nærme sig niveauet for eksportpriserne til andre tredjelande i mangel af tilsagn.
(41)
Priserne ved eksport til Unionen i NUP blev for de virksomheder, der havde afgivet pristilsagn, derfor anset for at være påvirket af tilsagnene og således ikke tilstrækkeligt pålidelige til i forbindelse med udløbsundersøgelsen at blive anvendt til fastsættelse af, om dumpingen ville fortsætte.
(42)
I mangel af en pålidelig eksportpris for de kinesiske eksporterende producenter på grund af tilsagnene i denne sag overvejede Kommissionen en anden mulighed for at fastsætte eksportprisen med henblik på at vurdere, om der er sandsynlighed for fortsat dumping. Da de samarbejdsvillige eksporterende producenter solgte citronsyre på verdensmarkedet, undersøgte Kommissionen, om de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales af alle tredjelande i NUP, var til dumpingpriser.
(43)
Kommissionen sammenlignede disse eksportpriser med den normale værdi i referencelandet (jf. betragtning 26 ff. ovenfor). De således beregnede dumpingmargener lå på mellem 43 % - 85 %. Disse dumpingmargener er højere end dem, der blev fastsat på grundlag af priserne ved eksport til Unionen i NUP (jf. betragtning 36 ovenfor).
3.2.2. Produktionskapacitet og forbrug i det pågældende land
(44)
I anmodningen om fornyet undersøgelse anslog ansøgerne den uudnyttede kapacitet til produktion af citronsyre i Kina til at være højere end den samlede årlige EU-efterspørgsel efter citronsyre. Den samlede kapacitet til produktion af citronsyre blev anslået til 1 800 000 ton. Kommissionen mener, at ansøgerne overvurderede den uudnyttede kapacitet.
(45)
Undersøgelsen viste dog, at de kinesiske eksporterende producenter faktisk har en betydelig uudnyttet kapacitet. Den uudnyttede kapacitet hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina er på ca. 192 000 ton, svarende til ca. 41 % af EU-forbruget.
(46)
En branchespecifik undersøgelse - IHS Chemical Economics Handbook (8), som forskellige parter henviste til i løbet af undersøgelsen, anslog desuden den samlede årlige kapacitet i Kina i 2012 til et niveau, som overstiger det samlede forbrug på EU-markedet flere gange. Kina tegnede sig for »59 % af den globale produktion i 2012 og tegnede sig også for henholdsvis 69 %, 74 % og 12 % af den globale kapacitet, eksport og det globale forbrug i 2012« (9). Disse data tyder på, at Kina generelt har en betydelig produktionskapacitet.
(47)
Mens forbruget forventes at vokse i Kina, skønnedes det i IHS Chemical Economics Handbook, at det kinesiske samlede årlige forbrug lå langt under niveauet for EU-markedet. Væksten frem til 2018 vil ikke overstige det nuværende forbrug i Unionen.
(48)
Disse oplysninger bekræfter, at den kinesiske produktion og kapacitet hovedsageligt er bestemt til eksport.
3.2.3. Forholdet mellem priserne i Unionen og i det pågældende land
(49)
Ifølge oplysningerne om priserne på citronsyre, der blev indhentet under undersøgelsen, var de kinesiske hjemmemarkedspriser ca. 48 % lavere end priserne på EU-markedet som helhed.
(50)
EU-markedet er således fortsat attraktivt for de kinesiske eksporterende producenters eksport.
3.2.4. Forholdet mellem priserne til tredjelande og til EU-markedet
(51)
I NUP var priserne til tredjelandsmarkederne i gennemsnit 40 % lavere end priserne til Unionen.
(52)
De kinesiske eksportører har et stærkt prismæssigt incitament til at omdirigere deres eksport til Unionen, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(53)
Denne konklusion styrkes yderligere af prisniveauet for Laiwus eksport til Unionen samt prisforskellen mellem Laiwus priser til Unionen og til tredjelande.
(54)
De lave priser ved eksport til Unionen, som fandt sted i begrænsede mængder fra de eksporterende producenters side, der ikke samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse, underbygger også ovennævnte konklusion.
3.2.5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(55)
Den samlede produktionskapacitet (herunder den uudnyttede kapacitet) i Kina i forhold til EU-markedets størrelse, tyder på, at eksporten til Unionen sandsynligvis ville stige, hvis foranstaltningerne blev ophævet. Denne eksport ville sandsynligvis fortsat finde sted til betydeligt dumpede priser.
(56)
Efter fremlæggelsen af oplysninger satte interesserede parter spørgsmålstegn ved konklusionerne om, at priserne til EU-markedet, der i de seneste år har ligget under mindsteimportprisen, ikke er bæredygtige, og at de dermed ville falde væsentligt og endog nærme sig niveauet for eksportpriserne fra tredjelande. De satte også spørgsmålstegn ved, om den kinesiske eksport, som er stabil, sandsynligvis ville stige i mængde og fortsat ske til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne ikke blev fornyet. Det blev imidlertid klart fastslået i undersøgelsen, at dumpingen fortsætter selv på basis af eksportpriserne, der anses for upålidelige, da de er oppustede af mindsteimportprisen i tilsagnene. Det blev konstateret, at disse priser er betydeligt højere end eksportpriserne til andre markeder for alle eksporterende producenter, der er underlagt tilsagn. Sådanne eksporterende producenter er vant til at eksportere til priser, der er lavere end til Unionen. Endvidere mindes der om, at den oprindelige undersøgelse fastslog, at den dumpede lavprisimport fra Kina til Unionen steg med 37 % mellem 2004 og perioden på 12 måneder, der sluttede i juni 2007 (den oprindelige undersøgelsesperiode) (10). Alle disse faktorer sammen med den betydelige uudnyttede kapacitet i Kina, som der ikke er sat spørgsmålstegn ved, underbygger klart konklusionen om, at eksporten til Unionen sandsynligvis ville fortsætte til dumpingpriser og i øgede mængder, hvis foranstaltningerne blev ophævet.
3.3. Delvis interimsundersøgelse, der er begrænset til dumpingaspektet for Laiwu
3.3.1. Normal værdi
3.3.1.1. Markedsøkonomisk behandling
(57)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsatte Kommissionen, om den normale værdi kunne fastsættes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, hvis Laiwu opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(58)
Blot til orientering er disse kriterier kort beskrevet som følger:
-
virksomhedens beslutninger og omkostninger skal træffes som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben; i den sammenhæng skal udgifterne til de vigtigste input i alt væsentligt afspejle markedsværdierne
-
virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål
-
der må ikke være nogen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system
-
love om konkurs og ejerforhold skal give retlig sikkerhed og stabilitet og
-
valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.
(59)
Med henblik på at fastslå, om kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er opfyldt, anmodede Kommissionen Laiwu om at udfylde et ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling. Laiwu svarede inden for den fastsatte frist. Kommissionen kontrollerede de forelagte oplysninger i Laiwus lokaler.
(60)
Kommissionen konstaterede, at Laiwu ikke opfyldte kriterium 2 og 3 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(61)
Hvad angår kriterium 2, kunne virksomheden ikke godtgøre, at den fører et fuldstændigt regnskab i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder. Derudover mangler virksomhedens regnskabsbøger dokumentation, der underbygger nøjagtigheden og fuldstændigheden af dens regnskaber. Virksomheden manglede dokumentation for visse bogføringer i sine regnskaber. Desuden indeholdt årsregnskabet ikke en egenkapitalopgørelse for bestemte perioder. Disse mangler tilsidesatte princippet om korrekt gengivelse af regnskabsoplysninger og årsregnskaber og var, hvad der er endnu vigtigere, ikke blevet bemærket af revisor. Følgelig var hverken registreringen eller revisionen udført i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder.
(62)
Laiwu hævdede, at virksomhedens regnskaber var tilstrækkeligt entydige til at opfylde de almindeligt anerkendte kinesiske regnskabsprincipper. Virksomheden fremførte endvidere, at de uoverensstemmelser, der er nævnt i fremlæggelsen af oplysninger om markedsøkonomisk behandling, ikke havde betydning for regnskabernes pålidelighed. Virksomheden fandt, at de regnskabsmæssige krav skulle ses i lyset af deres formål (dvs. investorbeskyttelse).
(63)
Kommissionen bemærker, at i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), andet led, skal virksomheder have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt efter internationale regnskabsstandarder. Dette er ret beset et formelt krav. I modsætning til virksomhedens påstand skal regnskaberne være i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder, uanset virksomhedens status, der fastsættes af den nationale regnskabslovgivning.
(64)
Kommissionen mener endvidere, at Laiwus regnskaber ikke blev ført i overensstemmelse med Kinas regnskabslov, da revisor ikke fremsatte bemærkninger om overtrædelse af den kinesiske regnskabslov, jf. betragtning 61.
(65)
I lyset af ovenstående måtte påstanden afvises.
(66)
Hvad angår kriterium 3, kunne virksomheden ikke godtgøre, at den ikke var genstand for væsentlige fordrejninger, der var overført fra det ikke-markedsøkonomiske system. Nærmere bestemt drager virksomheden som en »højteknologisk og ny virksomhed« fordel af en præferencevirksomhedsskat, som i væsentlig grad påvirker dens finansielle situation.
(67)
Laiwu fremførte, at præferencevirksomhedsskatten ikke kan behandles under kriterium 3 for markedsøkonomisk behandling, da den har form af et subsidie.
(68)
Kommissionen bemærker, at vurderingen under kriterium 3 for markedsøkonomisk behandling er at slå fast, om producenterne er underlagt væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
(69)
Den statslige fordel for Laiwu i form af en præferenceskat er en ydelse af permanent karakter, der er fastsat i artikel 28 i lov om virksomhedsindtægtsbeskatning, der blev vedtaget i 2007. Denne ydelse blev indført i henhold til præamblen til Kinas forfatning, i medfør af hvilken »Partiet skal opretholde og forbedre det grundlæggende økonomiske system, hvor det offentlige ejerskab spiller en dominerende rolle, og forskellige økonomiske sektorer udvikles side om side…«.
(70)
Et af formålene med ydelsen er at tiltrække kapital til diskonterede satser. Dette skaber en fordrejning på kapitalmarkederne. En indkomstskatteordning, der giver særbehandling til visse virksomheder, der af staten betragtes som strategiske, viser faktisk, at skattesystemet ikke hører til i en markedsøkonomi, men stadig er stærkt påvirket af statens planlægning, hvilket er karakteristisk for et ikke-markedsøkonomisk system. Kommissionen er af den opfattelse, at fordrejningerne som følge af en sådan skattenedsættelse også er væsentlige, da de ændrer det beløb for fortjeneste før skat, som virksomheden skal opnå for at kunne tiltrække investorer.
(71)
I lyset af ovenstående måtte påstanden afvises.
(72)
Kommissionen fremlagde resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling for Laiwu, myndighederne i Kina og ansøgerne. Kommissionen opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger og anmode om at blive hørt mundtligt. De indkomne bemærkninger var ikke af en sådan beskaffenhed, at de ændrede ved Kommissionens foreløbige konklusioner.
(73)
Laiwu fremførte, at Kommissionen foreslog at afvise en markedsøkonomisk behandling af årsager, der er forskellige fra dem, der førte til indledningen af undersøgelsen. Efter virksomhedens opfattelse burde Kommissionen have begrænset vurderingen af markedsøkonomisk behandling til kriterium 1 for markedsøkonomisk behandling.
(74)
Det bemærkes indledningsvis, at der i artikel 2, stk. 7, litra c), opregnes fem kumulative kriterier, som alle skal være opfyldt, for at der kan indrømmes markedsøkonomisk behandling. Desuden påligger bevisbyrden den virksomhed, der anmoder om markedsøkonomisk behandling.
(75)
I punkt 5.2 i indledningsmeddelelsen anføres (11) i øvrigt årsagerne til indledningen, der vedrører en stigning i Laiwus produktionskapacitet og en udvidet varedækning af virksomhedens salg. Indledningsmeddelelsen begrænser på ingen måde undersøgelsen til vurderingen af kriterium 1 for markedsøkonomisk behandling. Endvidere vurderes de umiddelbare beviser i sig selv som begrundelse for indledningen af en undersøgelse. Vurderingen af den markedsøkonomiske behandling, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, er en fuldstændig undersøgelse af, hvorvidt en bestemt producent driver virksomhed på markedsøkonomiske vilkår som fastsat i punkt 6.1.1.2. i indledningsmeddelelsen.
(76)
Endelig bemærker Kommissionen, at Laiwu indsendte en ansøgningsformular om markedsøkonomisk behandling og hævdede, at den opfyldte alle fem kriterier for markedsøkonomisk behandling. I de relevante bestemmelser i grundforordningen anmodes en virksomhed, der ansøger om markedsøkonomisk behandling, om at bevise, at den opererer på markedsøkonomiske vilkår, dvs. at bevisbyrden med hensyn til at give en behørig begrundelse for anmodningen om markedsøkonomisk behandling med tilstrækkelige beviser påhviler virksomheden. Derfor blev Laiwus påstand afvist.
(77)
Efter at Kommissionen havde afgivet oplysninger om sin analyse af anmodningen om markedsøkonomisk behandling til medlemsstaterne, jf. artikel 2, stk. 7, litra c), informerede den de interesserede parter om den endelige afgørelse om markedsøkonomisk behandling.
3.3.1.2. Referenceland
(78)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for Laiwu fastsat på grundlag af prisen i et tredjeland med markedsøkonomi. Til dette formål udvalgte Kommissionen et tredjeland med markedsøkonomi, nemlig Canada (jf. betragtning 26 ff. ovenfor).
(79)
Kommissionen fastsatte den normale værdi på grundlag af hjemmemarkedssalget til den canadiske producents ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.
3.3.2. Eksportpris
(80)
Kommissionen fastsatte eksportprisen på grundlag af de eksportpriser, der faktisk blev betalt eller skulle betales af uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.3.3. Sammenligning
(81)
Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen på ab fabrik-basis.
(82)
I tilfælde, hvor det er begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger samt emballering og kreditomkostninger og provision.
3.3.4. Dumpingmargen
(83)
Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare i referencelandet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(84)
På dette grundlag udgør den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for Laiwu udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, 37,8 %.
3.3.5. De ændrede omstændigheders varige karakter
(85)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, undersøgte Kommissionen, om ændringen i omstændighederne vedrørende dumping med rimelighed kunne siges at være af varig karakter.
(86)
Den omstændighed, at Laiwu ekspanderede fra den mindste til den største eksporterende producent til Unionen, anses for at være en ændring af varig karakter. Virksomheden bekræftede i sin spørgeskemabesvarelse, at den vil opretholde sin eksportmængde og ikke ændre sit eksportmønster.
4. SKADE
4.1. Definitionen på EU-erhvervsgren og EU-produktion
(87)
Samme vare blev fremstillet af to producenter i Unionen i NUP. De udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(88)
Da EU-erhvervsgrenen kun består af to producenter, måtte alle tal vedrørende følsomme oplysninger indekseres eller opgives i intervaller af fortrolighedshensyn.
4.2. EU-forbruget
(89)
Kommissionen fastsatte EU-forbruget ved at lægge EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til importen fra Kina og andre tredjelande på grundlag af data fra Eurostat og spørgeskemabesvarelserne.
(90)
EU-forbruget udviklede sig således:
Tabel 1
EU-forbruget
2010
2011
2012
NUP
Forbrug i ton (intervaller)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Indeks
100
95
105
101
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat
(91)
EU-forbruget svingede med +/- 5 % i den betragtede periode. Udviklingen viser imidlertid ingen klar tendens i hele den betragtede periode.
4.3. Import fra det pågældende land
4.3.1. Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land
(92)
Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Importens markedsandel blev fastsat på grundlag af EU-forbruget, jf. betragtning 88 ff.
(93)
Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 2
Importmængde og markedsandel
2010
2011
2012
NUP
Importmængde fra det pågældende land (i ton)
202 391
176 451
206 222
183 026
Indeks
100
87
102
90
Markedsandel (interval)
40 % - 45 %
36 % - 41 %
38 % - 43 %
35 % - 40 %
Markedsandel (indeks)
100
92
97
90
Kilde: Eurostat
(94)
Importmængden svingede i den betragtede periode. Udsvinget synes til en vis grad at følge tendensen i EU-forbruget. I 2011, da forbruget var lavt, var den kinesiske import på sit laveste niveau. I 2012, da forbruget toppede, var også den kinesiske import på sit højeste niveau.
(95)
Men den kinesiske import fulgte ikke denne tendens i NUP, da den lå ca. 10 % lavere end i 2010 på trods af et sammenligneligt EU-forbrug. Trods dette fald havde den kinesiske import fortsat en væsentlig markedsandel på 35 % - 45 % på EU-markedet i hele den betragtede periode.
4.3.2. Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud
(96)
Kommissionen fastsatte importprisen på grundlag af data fra Eurostat. De gennemsnitlige importpriser til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 3
Importpriser
(EUR/ton)
2010
2011
2012
NUP
Kina
806
938
1 000
933
Indeks
100
116
124
116
Kilde: Eurostat
(97)
Priserne på importen af citronsyre fra Kina steg med 24 % mellem 2010 og 2012, hvorefter de faldt med 8 procentpoint mellem 2012 og NUP. I hele den betragtede periode fulgte disse priser udviklingen i råvarepriserne på f.eks. majs.
(98)
Efter fremlæggelsen af oplysninger satte en interesseret part spørgsmålstegn ved nøjagtigheden i dataene fra Eurostat uden at fremlægge væsentlig dokumentation til støtte for sin påstand. Argumentet kunne derfor ikke godtages.
(99)
Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i NUP ved at sammenligne:
1)
de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som EU-producenterne forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, og
2)
de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter ved salg til den første uafhængige kunde, fastsat ud fra omkostninger, forsikring og fragt (cif-basis) med passende justeringer for konventionel told og importomkostninger.
(100)
For de eksporterende producenter, som ikke havde afgivet det tilsagn, der er nævnt i betragtning 2 ovenfor, blev prisen til den første uafhængige kunde i Unionen anvendt til sammenligningen. For de eksporterende producenter, der havde afgivet tilsagn, kunne priserne til den første uafhængige kunde i Unionen ikke anvendes, da de var påvirket af betingelserne i tilsagnet. For disse eksportører blev der fastsat underbud på grundlag af prisen over for den første uafhængige kunde i tredjelande.
(101)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gjorde interesserede parter gældende, at også for parter, der ikke var underlagt tilsagn, burde den pris, som var blevet opkrævet af den første uafhængige kunde i tredjelandene, have været anvendt til at fastslå underbud. Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at parter, der ikke var underlagt tilsagn, opkrævede betydeligt lavere priser end de priser, der blev opkrævet af parter, som var underlagt tilsagnet. Det tyder på, at deres priser ikke var påvirket af tilsagnet og derfor kan anvendes til at fastslå underbud.
(102)
Prissammenligningen blev foretaget pr. varetype for transaktioner i samme handelsled efter passende justering for provision og om nødvendigt for udskillelse.
(103)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede interesserede parter, at en justering for udskillelse ikke længere var begrundet, da der ikke længere er behov for at udskille kinesisk citronsyre. Undersøgelsen fastslog imidlertid, at selv om det ikke altid er nødvendigt med udskillelse, er der stadig tilfælde, hvor det er nødvendigt, og derfor er denne justering begrundet.
(104)
For ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter kunne der ikke fastsættes prisunderbud på grundlag af priser pr. varetype, da disse oplysninger ikke forelå. Derfor blev prisunderbuddet konstateret ved at sammenligne de samlede vejede gennemsnitlige salgspriser for både EU-producenterne og de ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter.
(105)
Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens omsætning i NUP. Det viste en samlet vejet gennemsnitlig underbudsmargen på mellem 20 % - 45 %.
4.4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.4.1. Generel bemærkning
(106)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
4.4.2. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(107)
Den samlede EU-produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 4
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2010
2011
2012
NUP
Produktionskapacitet i ton (intervaller)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Indeks
100
106
108
107
Produktionskapacitet i ton (intervaller)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Indeks
100
101
101
101
Kapacitetsudnyttelse - Indeks
100
105
106
106
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(108)
Produktionsmængden udviklede sig positivt i den betragtede periode. Den steg med 6 % mellem 2010 og 2011 med mindre ændringer i de efterfølgende perioder.
(109)
Eftersom produktionskapaciteten forblev næsten uændret, afspejlede kapacitetsudnyttelsen udviklingen i produktionsmængden. Kapacitetsudnyttelsen steg kraftigt med 5 % mellem 2010 og 2011 og forblev stort set uændret i de efterfølgende perioder.
4.4.3. Salgsmængde og markedsandel
(110)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 5
Salgsmængde og markedsandel
2010
2011
2012
NUP
Salgsmængde på EU-markedet - indeks
100
108
108
108
Markedsandel - indeks
100
111
102
107
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(111)
EU-erhvervsgrenen formåede at øge salgsmængden med 8 % mellem 2010 og 2011. Efterfølgende forblev salgsmængden på samme niveau indtil NUP.
(112)
Markedsandelen udviklede sig på samme måde og steg med 7 % i den betragtede periode. I 2011 og 2012 var markedsandelen også påvirket af udsvingene i EU-forbruget, jf. betragtning 91 ovenfor.
4.4.4. Vækst
(113)
EU-erhvervsgrenen formåede at øge både salgsmængden med 8 % og markedsandelen med 7 %. Samtidig voksede produktionsmængden på tilsvarende måde. Derfor kunne EU-erhvervsgrenen udnytte vækstmulighederne ved at øge sin markedsandel på et forholdsvis stabilt marked.
4.4.5. Beskæftigelse og produktivitet
(114)
Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 6
Beskæftigelse og produktivitet
2010
2011
2012
NUP
Antal ansatte - indeks
100
101
105
106
Produktivitet (ton/ansat) - indeks
100
105
102
101
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(115)
Beskæftigelsen udviklede sig positivt i den betragtede periode og steg med 6 %. Samtidig forblev produktiviteten pr. ansat relativt stabil i hele den betragtede periode.
4.4.6. Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(116)
Den konstaterede dumpingmargen lå betydeligt over bagatelgrænsen. Virkningen af størrelsen af den faktiske dumpingmargen på EU-erhvervsgrenen blev dog afbødet, da prisniveauet for mange kinesiske eksporterende producenter var påvirket af tilsagnet. For de øvrige eksporterende producenter blev den skadelige virkning opvejet af virkningen af toldsatserne. Det kan derfor konkluderes, at EU-erhvervsgrenen har genrejst sig fra den skade, der blev forårsaget af den tidligere dumping fra kinesiske eksporterende producenters side.
4.4.7. Priser og faktorer, som påvirker priserne
(117)
EU-producenternes vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 7
Salgspriser i Unionen
2010
2011
2012
NUP
Enhedssalgspriser i Unionen (EUR/ton) - intervaller
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Indeks
100
103
113
115
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton) - intervaller
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Indeks
100
113
111
115
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(118)
De vejede gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger steg med 13 % mellem 2010 og 2011 og derefter med yderligere 2 procentpoint indtil NUP.
(119)
Salgspriserne udviklede sig på samme måde, men med en forsinkelse på ca. 1 år. EU-erhvervsgrenen var først i stand til at vælte de stigende omkostninger, der blev afholdt i 2011, over på deres kunder i 2012. Dette resulterede i en lavere rentabilitet i 2011, jf. betragtning 120 ff. nedenfor.
4.4.8. Arbejdskraftomkostninger
(120)
EU-producenternes gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 8
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
2010
2011
2012
NUP
Gennemsnitsløn pr. ansat - Indeks
100
103
114
118
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(121)
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg med i alt 18 %, hovedsageligt som følge af en betydelig stigning på 11 procentpoint mellem 2011 og 2012.
4.4.9. Lagerbeholdninger
(122)
EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 9
Lagerbeholdninger
2010
2011
2012
NUP
Slutlagre i ton (intervaller)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Indeks
100
101
121
155
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(123)
EU-producenternes slutlagre øgedes markant i den betragtede periode. De øgede lagerbeholdninger ved slutningen af NUP blev påvirket af sæsonbetonede faktorer. Mens ultimobeholdningen for andre perioder opgøres i slutningen af december, opgøres den ved udgangen af NUP i slutningen af juni lige inden en periode med forholdsvis stor efterspørgsel som følge af det øgede forbrug af drikkevarer og den forholdsvis lave produktion på grund af den forestående sommerferie. Det er derfor normalt at have noget større lagerbeholdninger på dette tidspunkt af året.
4.4.10. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
(124)
EU-producenternes rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 10
Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast
2010
2011
2012
NUP
Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (interval)
12 % - 17 %
7 % - 12 %
12 % - 17 %
12 % - 17 %
Indeks
100
69
103
103
Likviditet - Indeks
100
50
86
80
Investeringer - Indeks
100
162
123
106
Investeringsafkast -(interval)
30 % - 40 %
15 % - 25 %
25 % - 35 %
25 % - 35 %
Indeks
100
59
93
90
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(125)
Kommissionen beregnede EU-producenternes rentabilitet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af et sådant salg. Den var næsten stabil i hele den betragtede periode. Rentabiliteten hos EU-erhvervsgrenen oversteg den målfortjeneste, der var blevet fastlagt i den oprindelige undersøgelse i hele den betragtede periode.
(126)
Nettolikviditeten er EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Dens udvikling forblev på et tilfredsstillende niveau i hele den betragtede periode.
(127)
Investeringsafkastet er den procentuelle fortjeneste af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Dets udvikling afspejlede i vidt omfang udviklingen i rentabiliteten og forblev på et tilfredsstillende niveau i næsten hele den betragtede periode.
(128)
Ingen EU-producenter rapporterede om vanskeligheder med at rejse kapital i den betragtede periode.
4.4.11. Konklusion vedrørende skade
(129)
De fleste skadesindikatorer, som f.eks. produktion, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, beskæftigelse, arbejdskraftomkostninger og salgspriser, udviklede sig positivt. Mens udviklingen i de finansielle indikatorer, som f.eks. rentabilitet, likviditet og investeringsafkast, viser en blandet tendens, er de absolutte tal tilfredsstillende og viser ikke tegn på skade.
(130)
På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen kom sig efter den skade, der var forårsaget af tidligere dumping, og ikke lider væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
4.5. Sandsynligheden for fornyet skade
(131)
Ovenstående tendenser vedrørende importpriser og -mængder for den pågældende vare fra Kina viser, at mens de kinesiske eksportører opretholdt en markant tilstedeværelse på EU-markedet, har de gældende foranstaltninger (told og tilsagn) ført til en stigning i priser og et fald i mængder. EU-erhvervsgrenen var den, der profiterede mest af denne udvikling, da andre tredjelandes markedstilstedeværelse forblev temmelig begrænset. Dette viser, at en afskaffelse af skadesaspektet primært skyldes de gældende foranstaltninger.
(132)
Som nævnt i betragtning 45 ovenfor har de eksporterende producenter i Kina en uudnyttet kapacitet og kan på kort tid øge deres eksport. På grund af de mere fordelagtige priser på EU-markedet i forhold til på de fleste tredjelandsmarkeder er det derudover sandsynligt, at væsentlige mængder, der i øjeblikket eksporteres til disse lande, også ville kunne omdirigeres til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne fik lov til at udløbe.
(133)
Derudover har store internationale markeder, som f.eks. USA, Brasilien, Thailand og Ukraine, indført antidumpingtold på kinesisk citronsyre. Det vil derfor være vanskeligere for de kinesiske eksporterende producenter at sælge på disse markeder end på et ubeskyttet EU-marked, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.
(134)
Desuden underbød prisniveauet hos de kinesiske eksporterende producenter, der ikke er underlagt tilsagn, i betydelig grad EU-erhvervsgrenens priser med 20 % - 45 %. Tilsvarende underbød de priser, som de eksporterende producenter, der er genstand for tilsagn, opkræver på tredjelandes markeder, EU-erhvervsgrenens priser med 20 % - 39 %. Dette illustrerer de prisniveauer, på hvilke de eksporterende kinesiske producenter sandsynligvis vil komme ind på EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(135)
Sandsynligheden for billig kinesisk eksport, hvis der ikke findes foranstaltninger, bekræftes af talrige antidumpingundersøgelser af kinesisk citronsyre i andre lande, jf. betragtning 133 ovenfor.
(136)
De kinesiske eksporterende producenter kan i betydelig grad øge deres allerede store markedsandel til priser, som væsentligt underbyder EU-erhvervsgrenens priser til skade for denne.
(137)
Efter fremlæggelsen af oplysninger gjorde interesserede parter gældende, at kinesiske eksporterende producenter sandsynligvis ikke ville sænke deres priser til prisniveauet på andre tredjelandsmarkeder. Dette argument understøttes dog ikke af de i denne undersøgelse fastslåede kendsgerninger. Som anført i betragtning 134 ovenfor er de underbudsmargener, der blev fastslået for kinesiske eksporterende producenter, der ikke er underlagt tilsagn på EU-markedet (20 % - 45 %), meget lig de margener, der blev fastslået for kinesiske eksporterende producenter, der var underlagt tilsagn på tredjelandsmarkeder (20 % - 39 %). Det er derfor sandsynligt, at de kinesiske priser på EU-markedet ville nærme sig de priser, som de kinesiske eksporterende producenter opkræver andre steder, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(138)
Det kan derfor konkluderes, at der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
5. UNIONENS INTERESSER
(139)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om indførelsen af antidumpingforanstaltninger på importen af citronsyre med oprindelse i Kina som følge af konklusionerne i denne udløbsundersøgelse ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastsat på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2.
5.1. EU-erhvervsgrenens interesser
(140)
Begge EU-producenter, der tilsammen tegner sig for 100 % af EU-produktionen, samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. Som anført i betragtning 130 ovenfor, har EU-erhvervsgrenen genrejst sig fra den skade, der blev forårsaget af tidligere dumping.
(141)
De gældende foranstaltninger har gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at genrejse sig fra tidligere skade. Samtidig har EU-erhvervsgrenen vist, at dens aktiviteter er bæredygtige, når disse ikke udsættes for illoyal konkurrence fra dumpingimport.
(142)
Samtidig ville en ophævelse af foranstaltningerne sandsynligvis føre til øget illoyal konkurrence fra kinesisk dumpingimport og true den fortsatte drift hos de resterende producenter i en ellers levedygtig erhvervsgren. Det skal erindres, at før der blev indført foranstaltninger over for importen fra Kina, havde tre EU-producenter lukket.
(143)
Det konkluderes derfor, at det er i EU-erhvervsgrenens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger.
5.2. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser
(144)
Som nævnt i betragtning 13 ovenfor indgav seks ikke forretningsmæssigt forbundne importører en stikprøvebesvarelse. De tre største importører blev udtaget til stikprøven, men en importør indgav ikke en brugbar spørgeskemabesvarelse. Den endelige stikprøve bestod af de resterende to importører.
(145)
Begge importører handler med en lang række produkter. Betydningen af citronsyre i deres samlede omsætning varierer meget. For den ene importør tegner citronsyre sig for en ubetydelig del af den samlede omsætning, mens det for den anden importør er et af de vigtigste produkter.
(146)
Begge de stikprøveudtagne importører modsætter sig ikke grundlæggende de gældende foranstaltninger, men påpegede, at det gældende niveau for mindsteimportprisen er for højt, hvilket fører til en betydelig fortjeneste for EU-erhvervsgrenen. Disse importører anmodede derfor om en nedsættelse af niveauet for mindsteimportprisen.
5.3. Brugernes interesser
(147)
Kommissionen har modtaget seks fuldstændige besvarelser fra brugere, hovedsagelig fra den kemiske og farmaceutiske industri. Selv om føde- og drikkevareindustrien er langt den største bruger af citronsyre og tegner sig for mindst 50 % af det samlede forbrug, samarbejdede ingen bruger fra denne industri fuldt ud.
(148)
Brugerne var bekymrede for forsyningssikkerheden. Et af problemerne var, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at forsyne EU-markedet fuldt ud. Imidlertid har de gældende foranstaltninger ikke kunnet stoppe importen fra Kina i at komme ind på EU-markedet i betydelige mængder, hvorimod den får mulighed for at forsyne den del af markedet, som ikke kan forsynes af EU-erhvervsgrenen.
(149)
For en stor gruppe brugere, som f.eks. føde- og drikkevareindustrien og lægemiddelindustrien, er citronsyre kun marginalt nødvendigt for deres produkter. Efter deres opfattelse er det ikke let at erstatte citronsyre og derfor er forsyningssikkerheden ofte af større betydning end prisen. De finansielle virkninger af foranstaltningerne på disse brugere er ubetydelige på grund af citronsyrens meget lave betydning i deres omkostningsstruktur.
(150)
For brugere, der fremstiller kemiske produkter, og som tegner sig for omkring 25 % af EU's samlede forbrug, er citronsyre af begrænset betydning og udgør ca. 5 % af råvareomkostningerne. Efter deres opfattelse bør antidumpingforanstaltningerne ikke opretholdes. Visse brugere fremhævede også EU-producenternes gode finansielle situation. Virkningen af foranstaltningerne på disse brugere er større end i føde- og drikkevareindustrien og lægemiddelindustrien. Oplysninger fra de samarbejdsvillige brugere, der fremstiller kemiske produkter, viser imidlertid, at de opnåede en sund fortjeneste til trods for de gældende foranstaltninger. Virkningen af foranstaltningerne på disse brugere betragtes derfor som begrænset.
(151)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede interesserede parter i vaske- og rengøringsmiddelindustrien, at for visse produkter udgør citronsyre en højere del af omkostningerne end det gennemsnitlige tal på 5 %, der er nævnt ovenfor. Samtidig fremlagde disse parter ingen dokumentation for, at gennemsnittet for især vaske- og rengøringsmiddelindustrien er forskelligt fra de 5 %, der er anført for den kemiske industri generelt. Det er derfor opfattelsen, at konklusionerne for den kemiske industri generelt også finder anvendelse for vaske- og rengøringsmiddelindustrien.
(152)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte de interesserede parter yderligere, at det fremtidige forbud mod brugen af fosfater i maskinopvaskemidler vil føre til et øget forbrug af citronsyre i Unionen fra 2017. Det er klart, at fosfater til den tid skal erstattes af andre stoffer, men det er endnu ikke klart, om fosfaterne vil blive erstattet af citronsyre eller af andre stoffer. Parterne leverede heller ikke faktuelle beviser for den generelle indvirkning af denne ændring.
(153)
Samlet set opvejer foranstaltningernes positive virkning på EU-erhvervsgrenen så langt foranstaltningernes begrænsede eller ubetydelige negative virkning på brugerne.
5.4. Forsyningskilder på EU-markedet
(154)
Interesserede parter klagede over en påstået manglende konkurrence på EU-markedet. Ret beset har Unionen kun to EU-producenter. For at opfylde behovene hos EU's brugere er der på EU-markedet brug for import, som hovedsageligt stammer fra Kina.
(155)
Den omstændighed, at der kun er to producenter tilbage i Unionen, er imidlertid resultatet af de kinesiske eksporterende producenters dumpingpraksis og har ført til de foranstaltninger, der nu undersøges. I 2004 i begyndelsen af den betragtede periode i den oprindelige undersøgelse var der stadig fem producenter i Unionen, der konkurrerede med store mængder kinesisk dumpingimport. I de efterfølgende år (2004-2007), da Unionen blev udsat for store mængder eksport til lave dumpingpriser fra Kina, måtte tre EU-producenter forlade markedet, hvilket førte til den nuværende duopolistiske situation.
(156)
Siden indførelsen af de gældende foranstaltninger kunne den nedadgående tendens i antallet af EU-producenter standses. Hvis de kinesiske eksporterende producenter fik lov til at genoptage dumpingen i ubegrænsede mængder, ville EU-erhvervsgrenen igen begynde at lide skade og miste markedsandele til den kinesiske import.
(157)
EU-producenterne har ikke kapacitet til fuldt ud at imødekomme efterspørgslen på EU-markedet (jf. betragtning 107 ovenfor). På trods af de gældende foranstaltninger er importen fra Kina fortsat kommet ind på EU-markedet i store mængder og har en markedsandel på mellem 35 % og 45 % i hele den betragtede periode, jf. betragtning 93 ovenfor.
(158)
I mangel af foranstaltninger kan de to tilbageværende EU-producenter blive tvunget til også at forlade EU-markedet. I et sådant scenarie ville EU-brugerne blive endnu mere afhængige af én enkelt importkilde, nemlig Kina, hvilket ikke ville være i Unionens interesse på grund af betydningen af forsyningssikkerhed, jf. ovenfor.
5.5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(159)
På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne over for importen af citronsyre med oprindelse i Kina.
6. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
6.1. Interimsundersøgelse begrænset til skadesaspektet
(160)
De fleste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter er parter i de tilsagn, der er nævnt i betragtning 2 ovenfor. Udløbsundersøgelsen har vist i betragtning 41 ovenfor, at deres priser ved eksport til Unionen blev bestemt af de pristilsagn, som fastsatte mindsteimportpriser. Deres eksportpriser blev derfor ikke anset for tilstrækkeligt pålidelige til at blive anvendt til analysen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping under de særlige omstændigheder i denne undersøgelse. Sådanne eksportpriser kan heller ikke anses for at være en pålidelig indikator, jf. betragtning 100 ovenfor, til at gennemføre en pålidelig og fornuftig underbudsberegning. Af samme grund er disse priser heller ikke tilstrækkeligt pålidelige til at blive anvendt til beregningen af en ny skadestærskel.
(161)
For den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent, Laiwu, der ikke er part i tilsagnene, var eksportpriserne ikke påvirket af tilsagnet, og de kunne således anvendes til at fastslå en ny skadestærskel.
6.2. Skadestærskel
(162)
For at fastlægge foranstaltningernes omfang fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.
(163)
Skaden ville ikke opstå igen, hvis EU-erhvervsgrenen kunne dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat ved salg af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kunne opnås af en erhvervsgren af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport. Den fortjenstmargen, der blev fastsat til dette formål i den oprindelige undersøgelse, var på 6 %.
(164)
På dette grundlag beregnede Kommissionen en ikke-skadevoldende pris for samme vare for EU-erhvervsgrenen ved fra EU-salgspriserne at trække den faktiske fortjenstmargen, der blev opnået i NUP, og erstatte den med ovennævnte fortjenstmargen på 6 %.
(165)
En interesseret part hævdede, at fortjenstmargenen før skat på 6 % er for lav, da den deraf følgende fortjeneste efter skat på grund af den betydelige beskatning ikke resulterer i de nødvendige ressourcer.
(166)
I den henseende afspejler den fortjenstmargen, der er blevet anvendt til at fastslå skadestærskelen, fortjenstmargenen i tilfælde af manglende dumpingimport. Den interesserede part fremlagde ingen argumenter, der godtgjorde, at fortjenstmargenen på 6 %, som er den aktuelle fortjenstmargen for EU-erhvervsgrenen i tilfælde af manglende dumpingimport, og som blev fastslået i den oprindelige undersøgelse, ikke er hensigtsmæssig i den forbindelse.
(167)
Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem Laiwus vejede gennemsnitlige importpris, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud, og det vejede gennemsnit af den ikke-skadevoldende pris for samme vare, som EU-producenterne solgte på EU-markedet i NUP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.
6.3. Endelige antidumpingforanstaltninger
(168)
For virksomheden Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. bør der indføres endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare, jf. reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 9, stk. 4. Kommissionen sammenlignede skades- og dumpingmargenen. Toldsatsen bør fastsættes på niveauet for dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest.
(169)
På grundlag af ovenstående bør den endelige antidumpingtold, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadestærskel
Endelig antidumpingtold
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
Inden for rammerne af udløbsundersøgelsen, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af citronsyre med oprindelse i Kina opretholdes. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af en værditold med forskellige satser og tilsagn for bestemte virksomheder.
(171)
De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i undersøgelsen. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land, som er fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte, bør være omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt en individuel antidumpingtold.
(172)
En virksomhed kan anmode om, at den individuelle antidumpingtold anvendes, hvis virksomheden ændrer navn eller adresse på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (12). Anmodningen skal indeholde alle de relevante oplysninger for at påvise, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den for virksomheden gældende told. Hvis virksomhedens ændring af navn eller adresse ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den for virksomheden gældende told, offentliggøres der en meddelelse om ændringen af navn eller adresse i Den Europæiske Unions Tidende.
(173)
To eksporterende producenter underrettede Kommissionen om adresseændringer. En af disse underrettede også Kommissionen om en ændring i sit navn. Disse ændringer berører ikke deres aktiviteter, for så vidt angår den pågældende vare.
(174)
En anden eksporterende producent bør som følge af aktivitetsophør ikke længere være berettiget til individuel told.
(175)
Konklusionerne i betragtning 173 og 174 ovenfor blev fremlagt, og der blev ikke indsendt bemærkninger.
7. FORANSTALTNINGERNES FORM
(176)
Inden for rammerne af en fornyet undersøgelse af foranstaltningernes form undersøgte Kommissionen strukturen bag mindsteimportpriserne i tilsagnene. Kommissionen undersøgte navnlig indekseringsmekanismen.
(177)
Mindsteimportprisen er oprindeligt blevet indekseret på grundlag af udsving i de amerikanske majspriser. Da de oprindelige foranstaltninger blev indført, kunne de eksporterende producenter, der afgiver tilsagn, ikke finde en offentlig referencekilde for EU's majspriser. En sådan kilde foreligger nu, og den anses for mere hensigtsmæssig i betragtning af, at mindsteimportprisen er baseret på den ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen.
(178)
Kommissionen undersøgte også den variable indeksering for forbruget af råvarer pr. ton citronsyre og anså den for korrekt.
(179)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte de interesserede parter, at i stedet for at gennemføre indekseringen af mindsteimportprisen, som beskrevet ovenfor, bør der anvendes en fastsat mindstepris eller en indeksering baseret på priser på andre råvarer ud over majs, da ikke alle EU-producenter anvender majs som råvare til fremstilling af citronsyre. Men i betragtning af de betydelige udsving på både produktionsomkostninger og priser på citronsyre kan en fastsat mindstepris hurtigt blive uaktuel og være urimelig høj eller lav. En indeksering i forbindelse med en råvare med rimeligt stabile priser anses heller ikke for hensigtsmæssig, når citronsyren har betydelige udsving, og der ikke findes en pålidelig offentlig kilde.
(180)
Det er derfor opfattelsen, at en fastsat mindstepris eller en indeksering baseret på forskellige råvarer ikke er mere fornuftig end en indeksering baseret på majsprisen. Eftersom majs ikke er den grundlæggende råvare for alle EU-producenter, blev det imidlertid anset for hensigtsmæssigt at revidere den variable indeksering for forbruget af majs for bedre at kunne afspejle det vejede gennemsnitlige forbrug i EU-erhvervsgrenen og udviklingen af den ikke-skadevoldende pris i EU-erhvervsgrenen som helhed.
(181)
Inden for rammerne af den foreløbige interimsundersøgelse, der var begrænset til skadesaspektet, etablerede Kommissionen en ny ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen. På dette grundlag bør mindsteimportprisen revideres og ajourføres, for at tilsagnene kan forblive i kraft.
(182)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger afgav de fem samarbejdsvillige eksporterende producenter, herunder en gruppe eksporterende producenter, for hvilke der i øjeblikket findes gældende tilsagn, sammen med China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters, jf. betragtning 2 og 3 ovenfor, nye pristilsagn, der kunne godtages.
(183)
Ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/87 (13) godkendte Kommissionen disse nye pristilsagn, der erstatter de gældende tilsagn. De nye pristilsagn fjerner dumpingens skadelige virkninger og begrænser i tilstrækkelig grad risikoen for omgåelse.
(184)
For at give Kommissionen og toldmyndighederne bedre muligheder for effektivt at overvåge, om virksomhederne overholder tilsagnene, når der fremlægges en anmodning om overgang til fri omsætning for de relevante toldmyndigheder, skal fritagelsen for antidumpingtolden være betinget af, at
i)
der fremlægges en tilsagnsfaktura, som er en handelsfaktura, der som minimum indeholder de oplysninger og den erklæring, der er anført i bilaget
ii)
de importerede varer er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af nævnte virksomheder til den første uafhængige kunde i Unionen, og
iii)
de varer, der angives og forelægges toldmyndighederne, svarer nøjagtigt til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen.
Den relevante antidumpingtold pålægges på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning, hvis de pågældende betingelser ikke er opfyldt.
(185)
Hvis Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 9, på grund af misligholdelse trækker sin godtagelse af et tilsagn tilbage under henvisning til bestemte transaktioner og erklærer de relevante tilsagnsfakturaer for ugyldige, opstår der en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning for de pågældende transaktioner.
(186)
Importørerne bør være opmærksomme på, at der som en normal handelsrisiko kan opstå en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning, jf. betragtning 184 og 185, selv hvis Kommissionen har godtaget et tilsagn fra den producent, hos hvilken importørerne køber enten direkte eller indirekte.
(187)
Det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, har ikke afgivet udtalelse -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af citronsyre og trinatriumcitrat 2-hydrat i øjeblikket henhørende under KN-kode 2918 14 00 og ex 2918 15 00 (Taric-kode 2918150010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Endelig antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, Kina
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, Kina
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, Kina
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, Kina
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, Kina
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, Kina
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, Kina
32,6
A879
Alle andre virksomheder
42,7
A999
3. Uanset stk. 1 gælder den endelige antidumpingtold ikke for import af varer, der er overgået til fri omsætning i overensstemmelse med artikel 2.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Importerede varer, der er angivet til overgang til fri omsætning og faktureret af virksomheder, som har afgivet tilsagn, der er godtaget af Kommissionen, og hvis navne er opført i gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/87, fritages fra den ved artikel 1 indførte antidumpingtold, forudsat at:
a)
varerne er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af nævnte virksomheder til den første uafhængige kunde i Unionen, og
b)
en sådan import er ledsaget af en tilsagnsfaktura, der er en handelsfaktura, der som minimum indeholder de oplysninger og den erklæring, der er angivet i bilaget til denne forordning, og
c)
de varer, der angives og forelægges toldmyndighederne, svarer nøjagtigt til beskrivelsen på tilsagnsfakturaen.
2. Der opstår en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning:
a)
hvis det i forbindelse med den import, der er beskrevet i stk. 1, fastslås, at én eller flere betingelser i nævnte stykke ikke er opfyldt, eller
b)
hvis Kommissionen trækker sin godtagelse af tilsagnet tilbage i henhold til artikel 8, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1225/2009 i en forordning eller en afgørelse, som henviser til særlige transaktioner, og erklærer de pågældende tilsagnsfakturaer for ugyldige.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 21. januar 2015.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/82,
annettu 21 päivänä tammikuuta 2015,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sitruunahapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun sekä asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisten osittaisten välivaiheen tarkastelujen perusteella
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2, 3 ja 5 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, perusteella asetuksella (EY) N:o 1193/2008 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodeihin 2918 14 00 ja ex 2918 15 00 kuuluvan sitruunahapon tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Toimenpiteet toteutettiin 6,6-42,7 prosentin suuruisen arvotullin muodossa.
(2)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, hyväksyi päätöksellä 2008/899/EY (3) kuuden vientiä harjoittavan tuottajan, mukaan luettuna yksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä, yhdessä Kiinan asianomaisen alan kauppakamarin (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters) kanssa tarjoamat hintasitoumukset.
(3)
Komissio peruutti päätöksellä 2012/501/EU (4) yhden vientiä harjoittavan tuottajan, Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd:n, jäljempänä ’Laiwu’, tarjoaman sitoumuksen.
1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(4)
Alkuperäisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 2 päivänä elokuuta 2013 panemaan vireille neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esittivät SA Citrique Belge ja Jungbunzlauer Austria AG, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus unionin sitruunahapon tuotannosta oli 100 prosenttia.
(5)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
1.3 Osittaista välivaiheen tarkastelua koskeva pyyntö
(6)
Pyynnön esittäjät esittivät myös perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön, joka rajoittui polkumyynnin tarkasteluun Laiwun osalta. Pyynnön esittäjät toimittivat alustavaa näyttöä, joka osoittaa, että edellisen tutkimusajanjakson jälkeen Laiwu on kasvattanut tuotantokapasiteettiaan ja laajentanut tuotevalikoimaansa.
(7)
Koska Laiwulle myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa, pyynnön esittäjät toimittivat polkumyyntimarginaalilaskelmat, joissa verrattiin Kiinan laskennallista normaaliarvoa (valmistuskustannukset, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voitto) - koska edustavaa kotimarkkinamyyntiä ei väitetysti ollut - ja Laiwun vientihintaa unioniin. Sen perusteella polkumyyntimarginaali vaikutti olevan suurempi kuin toimenpiteiden nykytaso. Sen vuoksi pyynnön esittäjät väittivät, että toimenpiteiden pitäminen voimassa nykyisen tasoisena, joka perustui aiemmin vahvistetun polkumyynnin tasoon, ei riittäisi vahingollisen polkumyynnin vaikutusten korjaamiseksi. Pyynnön esittäjät väittivät myös, että Laiwu ei ehkä täytä enää markkinatalouskohtelun ehtoja.
1.4 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelujen vireillepano
(8)
Komissio pani 30 päivänä marraskuuta 2013 vireille polkumyyntitutkimuksen, joka koski Kiinasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan sitruunahapon tuontia unioniin, ja julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä (6) vireillepanoilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. Vireillepanoon sisältyivät seuraavat:
-
toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joka pantiin vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti;
-
osittainen välivaiheen tarkastelu, joka rajoittui Laiwun harjoittaman polkumyynnin tarkasteluun ja joka pantiin vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti;
-
osittainen välivaiheen tarkastelu, joka rajoittui toimenpiteiden muodon tarkasteluun ja jonka komissio pani vireille omasta aloitteestaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti; sekä
-
osittainen välivaiheen tarkastelu, joka rajoittui vahingon tarkasteluun ja jonka komissio pani vireille omasta aloitteestaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
1.5 Asianomaiset osapuolet
(9)
Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan yhteyttä komissioon tutkimukseen osallistumiseksi. Komissio ilmoitti pyynnön esittäjille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille tarkastelujen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan. Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se harkitsi Kanadan käyttämistä markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana, jäljempänä ’vertailumaa’, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Sen vuoksi komissio ilmoitti myös Kanadassa oleville tuottajille vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan.
(10)
Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.
1.6 Otanta
(11)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa otantaa vientiä harjoittaviin tuottajiin ja tuojiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
1.6.1 Tuojien otanta
(12)
Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.
(13)
Kuusi etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmen etuyhteydettömän tuojan otoksen käyttäen valintaperusteina suurinta tuontimäärää unioniin suuntautuvassa tuonnissa. Se kuuli kaikkia tiedossa olevia tuojia otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Yksikään näistä ei toimittanut huomautuksia.
1.6.2 Kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(14)
Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan kaikki vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan edustustoa unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.
(15)
Yhdeksän kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joista kaksi on toisiinsa etuyhteydessä, toimitti pyydetyt tiedot ja suostui sisällytettäväksi otokseen. Asian monimutkaisuuden ja asianomaisen tuotannonalan rakenteen vuoksi komissio päätti, että otanta ei ole tarpeen. Yksikään vientiä harjoittavista tuottajista ei toimittanut huomautuksia otannasta. Näistä yhdeksästä vientiä harjoittavasta tuottajasta seitsemän toimitti vastauksen kyselylomakkeeseen ja kaksi peruutti yhteistyötarjouksensa.
1.7 Markkinatalouskohtelun pyytämistä koskeva lomake
(16)
Komissio lähetti Laiwulle 2 artiklan 7 kohdan b kohdan mukaisesti markkinatalouskohtelun pyytämiseen tarkoitetun lomakkeen.
1.8 Vastaukset kyselyyn
(17)
Komissio lähetti seitsemälle vientiä harjoittavalle tuottajalle kyselylomakkeet polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioimiseksi. Kyseiset seitsemän vientiä harjoittavaa tuottajaa toimittivat vastaukset. Komissio lähetti Laiwulle erillisen kyselylomakkeen muuttuneiden olosuhteiden pysyvyyden arvioimiseksi polkumyynnin osalta. Yritys vastasi lomakkeeseen.
1.9 Tarkastuskäynnit
(18)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a) Unionin tuottajat
-
SA Citrique Belge NV, Tienen, Belgia
-
Jungbunzlauer Austria AG, Wien, Itävalta
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Saksa
b) Tuojat
-
Azelis SA, Luxemburg, Luxemburg
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Saksa
c) Käyttäjät
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Ranska
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Sveitsi
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Alankomaat
d) Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu
-
RZBC Group, Rizhao
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang
e) Vertailumaan tuottajat:
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.
1.10 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(19)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(20)
Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva sitruunahappo (mukaan luettuna trinatriumsitraattidihydraatti), joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 2918 14 00 ja ex 2918 15 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(21)
Sitruunahappoa käytetään happamuuden- ja pH:n säätöaineena monissa tuotteissa, esimerkiksi juomissa, elintarvikkeissa, pesuaineissa, kosmetiikassa ja lääkkeissä. Sen pääraaka-aineita ovat sokeri/melassi, tapioka, maissi tai glukoosi (viljoista saatu) sekä eri aineet hiilihydraattien vedenalaista bakteerikäymistä varten.
2.2 Samankaltainen tuote
(22)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:
1)
tarkasteltavana oleva tuote;
2)
Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote;
3)
vertailumaana toimineen Kanadan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; sekä
4)
unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.
(23)
Komissio päätti, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
3. POLKUMYYNTI
3.1 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun puitteissa
(24)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, esiintyikö tutkimuksen tekohetkellä polkumyyntiä ja olisiko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, jos Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolo päättyisi.
3.1.1 Normaaliarvo
- Vertailumaa
(25)
Koska Kiinan ei katsota olevan markkinatalousmaa, normaaliarvo määritettiin markkinataloutta harjoittavan kolmannen maan hinnan perusteella perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Tätä varten oli valittava vertailumaa (ks. 9 kappale).
(26)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se piti Kanadaa asianmukaisena vertailumaana ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Yksikään näistä ei toimittanut huomautuksia.
(27)
Kanadaa käytettiin vertailumaana alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska yhteistyöhön suostunut kanadalainen yritys oli ainoa sitruunahapon tuottaja Kanadassa ja etuyhteydessä yhteen valituksen tehneistä tuottajista, komissio tutki mahdollisuuksia yhteistyöhön muissa tiedossa olevissa tuottajamaissa, kuten Yhdysvalloissa, Brasiliassa, Thaimaassa ja Ukrainassa. Yksi brasilialainen ja yksi thaimaalainen yritys olivat halukkaita toimimaan yhteistyössä mutta eivät loppujen lopuksi vastanneet kyselylomakkeeseen. Pyydetyt tiedot toimitti pelkästään ainoa kanadalainen sitruunahapon tuottaja.
(28)
Kanadassa ei ole käytössä sitruunahapon tuontiin sovellettavia polkumyyntitulleja, toisin kuin Yhdysvalloissa, Brasiliassa, Thaimaassa ja Ukrainassa. Lisäksi sopimustulli on 0 prosenttia (7).
(29)
Koska Kanadan markkinoilla kilpailu on vapaata, komissio päätteli, että Kanada on asianmukainen vertailumaa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Komissio määritti normaaliarvon kanadalaisen tuottajan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin perusteella.
(30)
Vertailumaassa ei tuotettu eikä myyty yhtä tuotelajia, jota ei näin ollen voitu verrata Kiinassa tuotettuun ja unioniin vietyyn tuotelajiin. Sen vuoksi tämän tuotelajin normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti käyttäen perustana vertailumaan tuottajan samankaltaisen tuotteen valmistuskustannuksia, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä kohtuullinen voitto.
3.1.2 Vientihinta
(31)
Komissio määritti vientihinnan unionissa toimivien riippumattomien asiakkaiden tosiasiallisesti maksamien tai maksettavaksi tulevien vientihintojen perusteella. Kaikki vientiä harjoittavat tuottajat Laiwua lukuun ottamatta harjoittivat vientiä suoraan riippumattomille asiakkaille sitoumuksen ehtojen mukaisesti.
3.1.3 Vertailu
(32)
Komissio vertaili normaaliarvoa ja yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(33)
Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten sekä pakkaus- ja luottokustannusten ja palkkioiden osalta.
3.1.4 Polkumyyntimarginaali
(34)
Yhteistyössä toimineiden tuottajien osalta komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vertailumaassa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(35)
Tällä perusteella polkumyyntimarginaalit, jotka ilmaistaan prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla jopa 38 prosenttia.
(36)
Yhteistyössä toimimisen aste oli korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vienti muodosti lähes kaiken viennin unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(37)
Laskelmat osoittivat, että polkumyyntiä harjoittivat nekin vientiä harjoittavat tuottajat, joihin sovellettiin sitoumusta. On muistettava, että sitoumuksessa esitetty vähimmäistuontihinta perustui vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan (alemman tullin sääntö), minkä vuoksi sitoumukset eivät poistaneet täysin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettua polkumyyntiä.
3.2 Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
3.2.1 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys
(38)
Vientihintojen määrittämisen osalta tässä tutkimuksessa pyrittiin vahvistamaan, onko polkumyynnin jatkuminen todennäköistä. Vientihintojen määrittämisessä ei voida tyytyä tarkastelemaan pelkästään viejien aiempaa hinnoittelua vaan lisäksi on tarkasteltava vientihintojen todennäköistä kehitystä tulevaisuudessa. Tutkimuksessa on siis selvitettävä, ovatko aiemmat vientihinnat luotettava osoitus siitä, millaisia vientihintoja tulevaisuudessa todennäköisesti sovelletaan. On muistettava, että viisi yritystä harjoittaa vientiä unioniin hintasitoumuksen ehtojen mukaisesti. Sen vuoksi komissio tutki, olivatko nämä sitoumukset vaikuttaneet aiempien vientihintojen tasoon siten, etteivät ne olisi luotettavia määritettäessä tulevaa vientihinnoittelua.
(39)
Sen tutkimiseksi, olivatko unioniin suuntautuvan viennin hinnat luotettavia, ja ottaen huomioon sitoumukset vientihintoja unioniin analysoitiin suhteessa sitoumuksissa esitettyyn vähimmäistuontihintaan. Oli tarpeen vahvistaa, olivatko unioniin suuntautuvan viennin hinnat tietyllä tasolla pääasiassa sitoumuksissa vahvistettujen vähimmäistuontihintojen takia, ja näin ollen se, olivatko ne kestäviä. Tältä osin komissio tarkasteli, olivatko unioniin suuntautuvan viennin hinnat - kunkin yrityksen painotetun keskimääräisen vientihinnan perusteella - huomattavasti korkeammat kuin vähimmäistuontihinta. Komissio tarkasteli myös, miten nämä hinnat suhteutuvat kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoihin.
(40)
Kaikkien sitoumuksen nojalla toimivien yritysten osalta vientihinnat unioniin olivat keskimäärin vähimmäistuontihinnan tasolla. Lisäksi niiden vientihinnat unioniin olivat merkittävästi korkeammat kuin vientihinnat kolmansiin maihin. Tämän vuoksi on erittäin todennäköistä, että jos sitoumuksia ei olisi, unioniin suuntautuvan viennin hinnat lähestyisivät kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja.
(41)
Näin ollen katsottiin, että sitoumuksen nojalla toimivien yritysten unioniin suuntautuvan viennin hintoihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vaikuttivat sitoumukset, minkä vuoksi ne eivät olleen riittävän luotettavia, jotta niitä olisi voitu käyttää polkumyynnin jatkumisen määrittämiseen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun puitteissa.
(42)
Koska näiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnat eivät olleet luotettavia sitoumuksen takia, komissio harkitsi muita mahdollisuuksia vientihinnan määrittämiseksi, jotta voitaisiin arvioida polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys. Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat myivät sitruunahappoa maailmanmarkkinoilla, joten komissio tarkasteli, olivatko kaikissa kolmansissa maissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tosiasiallisesti maksetut tai maksettavaksi tulevat vientihinnat polkumyyntihintoja.
(43)
Komissio vertasi näitä vientihintoja vertailumaassa määritettyyn normaaliarvoon (ks. 26 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Näin vahvistetut polkumyyntimarginaalit olivat 43-85 prosenttia. Nämä polkumyyntimarginaalit ovat suuremmat kuin ne, jotka vahvistettiin unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suuntautuneen viennin hintojen perusteella (ks. 36 kappale).
3.2.2 Tuotantokapasiteetti ja kulutus asianomaisessa maassa
(44)
Tarkastelupyynnössä pyynnön esittäjät arvioivat sitruunahapon käyttämättömän kapasiteetin Kiinassa olevan suurempi kuin EU:n vuotuinen sitruunahapon kokonaiskysyntä. Sitruunahapon kokonaiskapasiteetiksi arvioitiin 1 800 000 tonnia. Komissio katsoo, että pyynnön esittäjät yliarvioivat käyttämättömän kapasiteetin.
(45)
Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti on merkittävä. Kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti on noin 192 000 tonnia, mikä vastaa noin 41:tä prosenttia EU:n kulutuksesta.
(46)
Lisäksi eräässä tuotannonalakohtaisessa tutkimuksessa (IHS Chemical Economics Handbook) (8), johon eri osapuolet viittasivat tutkimuksen aikana, arvioitiin Kiinan vuotuinen kokonaiskapasiteetti vuonna 2012 tasolle, joka ylittää unionin markkinoiden kokonaiskulutuksen moninkertaisesti. Kiinan osuus maailmanlaajuisesta tuotannosta vuonna 2012 oli 59 prosenttia, ja sen osuus maailmanlaajuisesta kapasiteetista 69 prosenttia, viennistä 74 prosenttia ja kulutuksesta 12 prosenttia (9). Näiden tietojen perusteella Kiinan tuotantokapasiteetti on kaiken kaikkiaan merkittävä.
(47)
Kulutuksen odotetaan kasvavan Kiinassa, mutta IHS Chemical Economics Handbookin arvion mukaan Kiinan vuotuinen kokonaiskulutus tulee kuitenkin olemaan unionin markkinoita paljon vähäisempi. Kasvu vuoteen 2018 saakka ei ylitä unionin nykyistä kulutusta.
(48)
Nämä tiedot vahvistavat sitä, että Kiinan tuotanto ja kapasiteetti on pääasiassa tarkoitettu vientiin.
3.2.3 Unionin ja asianomaisen maan hintojen välinen suhde
(49)
Tutkimuksen aikana saatujen sitruunahapon hintoja koskevien tietojen mukaan Kiinan kotimarkkinahinnat olivat noin 48 prosenttia alemmat kuin unionin markkinoiden hinnat.
(50)
Näin ollen unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien viennin kannalta.
3.2.4 Kolmansien maiden ja unionin markkinoiden hintojen välinen suhde
(51)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hinnat kolmansien maiden markkinoilla olivat keskimäärin 40 prosenttia alemmat kuin unionin markkinoilla.
(52)
Kiinalaisilla viejillä on voimakas hintakannustin suunnata vientiään unioniin, jos toimenpiteet kumotaan.
(53)
Tätä päätelmää vahvistavat vielä Laiwun unioniin suuntautuvan viennin hinnat sekä Laiwun unioniin ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ero.
(54)
Edellä esitettyä päätelmää tukevat myös niiden vientiä harjoittavien tuottajien, jotka eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä, unioniin suuntautuneen vähäisen viennin alhaiset hinnat.
3.2.5 Päätelmä polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä
(55)
Kiinan kokonaistuotantokapasiteetti (mukaan luettuna käyttämätön kapasiteetti) verrattuna unionin markkinoiden kokoon vaikuttaisi osoittavan, että vienti unioniin todennäköisesti kasvaa, jos toimenpiteet kumotaan. Tällainen vienti todennäköisesti jatkuisi merkittävillä polkumyyntihinnoilla.
(56)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet kyseenalaistivat päätelmän, jonka mukaan vähimmäistuontihinnan mukaiset hinnat EU:n markkinoilla viime vuosina ovat kestämättömiä ja putoaisivat huomattavasti ja jopa lähestyisivät kolmansien maiden vientihintojen tasoa. Ne myös kyseenalaistivat sen, että tasoltaan vakaa kiinalainen vienti todennäköisesti kasvaisi määrältään ja jatkuisi polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteiden voimassaoloa ei jatketa. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin selvästi, että polkumyynti jatkuu; näin on jopa niiden vientihintojen perusteella, joita pidetään epäluotettavina, koska sitoumusten vähimmäistuontihinnat vaikuttavat niihin. Näiden hintojen havaittiin olevan kaikkien sitoumusten kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien osalta merkittävästi korkeammat kuin vientihinnat muille markkinoille. Nämä vientiä harjoittavat tuottajat ovat tottuneet viemään hinnoilla, jotka ovat alemmat kuin hinnat EU:n markkinoilla. Lisäksi on muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, että Kiinasta unioniin halvoin polkumyyntihinnoin tuleva tuonti lisääntyi 37 prosenttia vuoden 2004 ja kesäkuuhun 2007 päättyvän 12 kuukauden välillä (alkuperäinen tutkimusajanjakso) (10). Kaikki nämä seikat sekä Kiinan merkittävä käyttämätön kapasiteetti, jota ei ole kyseenalaistettu, tukevat selvästi päätelmää, jonka mukaan vienti unioniin jatkuisi todennäköisesti polkumyyntihinnoilla ja sen määrä kasvaisi, jos toimenpiteet kumottaisiin.
3.3 Osittainen välivaiheen tarkastelu, joka rajoittuu Laiwun harjoittamaan polkumyyntiin
3.3.1 Normaaliarvo
3.3.1.1 Markkinatalouskohtelu
(57)
Komissio määritti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla, voidaanko normaaliarvo määrittää perusasetuksen 2 artiklan 1-6 kohdan mukaisesti, jos Laiwu täyttää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset ja jos sille voidaan siten myöntää markkinatalouskohtelu.
(58)
Kyseiset edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:
-
liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa;
-
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;
-
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
-
vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö; sekä
-
valuuttakurssien muuntaminen suoritetaan markkinahintaan.
(59)
Sen määrittämiseksi, täyttyvätkö perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, komissio pyysi Laiwua täyttämään markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen. Laiwu vastasi annetussa määräajassa. Komissio todensi toimitetut tiedot Laiwun toimitiloissa.
(60)
Komissio havaitsi, että Laiwu ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia markkinatalouskohtelun vaatimuksia 2 ja 3.
(61)
Vaatimuksesta 2 yritys ei onnistunut osoittamaan, että sillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti. Lisäksi siltä puuttui riittävä asiakirjanäyttö, joka olisi tukenut kirjanpidon tarkkuutta ja kattavuutta. Yrityksellä ei myöskään ollut asiakirjanäyttöä tiettyjen tileihin kirjattujen tapahtumien tueksi. Lisäksi sen tilinpäätökseen ei sisältynyt laskelmaa oman pääoman muutoksista tietyiltä kausilta. Nämä puutteet rikkovat periaatetta, jonka mukaan kirjanpitotiedot ja tilinpäätökset on esitettävä todenmukaisesti, ja mikä tärkeintä, tilintarkastaja ei ollut huomannut niitä. Tämän vuoksi kirjanpitoa eikä tilintarkastusta ei ollut suoritettu kansainvälisten tilintarkastusstandardien mukaisesti.
(62)
Laiwu väitti, että sen kirjanpito on riittävän selkeä, jotta se täyttää Kiinassa yleisesti hyväksytyt kirjanpitoperiaatteet. Yritys väitti lisäksi, että markkinatalouskohtelua koskevassa ilmoitusasiakirjassa mainitut epäjohdonmukaisuudet eivät vaikuta sen kirjanpidon luotettavuuteen. Yritys katsoi, että kirjanpitovaatimuksia olisi tarkasteltava suhteessa niiden tarkoitukseen (esim. sijoittajien suojaaminen).
(63)
Komissio huomauttaa, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan toisessa luetelmakohdassa todetaan, että yrityksillä olisi oltava yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti. Tämä on muodollinen vaatimus. Toisin kuin yritys väitti, kirjanpidon on oltava kansainvälisten kirjanpitonormien mukainen, riippumatta siitä, miten yrityksen asema on määritetty kansallisissa kirjanpitosäännöksissä.
(64)
Komissio katsoo lisäksi, että Laiwun kirjanpito ei ollut Kiinan kirjanpitolain mukaista, koska tilintarkastaja ei esittänyt huomautuksia Kiinan kirjanpitolain rikkomuksista (ks. 61 kappale).
(65)
Edellä esitetyn perusteella väitteet oli hylättävä.
(66)
Vaatimuksesta 3 yritys ei onnistunut osoittamaan, että aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole. Tarkemmin ottaen yrityksen asema ”uuden ja huipputeknologian alan yrityksenä” antaa sille mahdollisuuden hyödyntää etuuskohteluun perustuvaa yritystuloverojärjestelmää, joka vaikuttaa merkittävästi sen rahoitustilanteeseen.
(67)
Laiwu väitti, että etuuskohteluun perustuvaa verojärjestelmää ei voida käsitellä markkinatalouskohtelua koskevan vaatimuksen 3 yhteydessä, koska kyseessä on eräs tuen muoto.
(68)
Komissio toteaa, että markkinatalouskohtelua koskevan vaatimuksen 3 arvioinnilla pyritään määrittämään, kohdistuuko tuottajiin keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä.
(69)
Laiwun valtiolta saama etuus etuuskohteluun perustuvan veroprosentin muodossa on pysyvä etuus, josta säädetään vuonna 2007 annetun yritystuloverolain 28 §:ssä. Etuus on vahvistettu Kiinan perustuslain johdanto-osan nojalla, jossa todetaan, että puolueen on pidettävä yllä ja kehitettävä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistuksella on määräävä asema ja talouden eri sektorit kehittyvät rinnakkain.
(70)
Yksi etuuden tavoitteista on houkutella pääomaa alennetuilla koroilla. Tämä vääristää pääomamarkkinoiden toimintaa. Tuloverojärjestelmä, jossa suositaan tiettyjä valtion strategisena pitämiä yrityksiä, vaikuttaisi osoittavan, että verojärjestelmä ei ole markkinatalouden mukainen vaan siihen kohdistuu edelleen voimakasta valtion suunnittelua, mikä on ominaista keskusjohtoiselle markkinataloudelle. Komissio katsoo, että myös verovähennysten aiheuttamat vääristymät ovat merkittäviä, koska ne muuttavat ennen veroja saavutetun voiton määrän, joka yrityksen on saavutettava, jotta se houkuttelisi investoijia.
(71)
Edellä esitetyn perusteella väitteet oli hylättävä.
(72)
Komissio ilmoitti markkinatalouskohtelua koskevan tutkimuksen tuloksista Laiwulle, Kiinan viranomaisille ja pyynnön esittäjille. Komissio kehotti niitä esittämään huomautuksia ja pyytämään kuulemista. Saadut huomautukset eivät olleet sellaisia, että komissio olisi muuttanut alustavia päätelmiään niiden perusteella.
(73)
Laiwu väitti, että komissio esitti markkinatalouskohtelun hylkäämistä eri perusteilla kuin niillä, jotka johtivat tutkimuksen vireillepanoon. Yrityksen mukaan komission olisi pitänyt markkinatalouskohtelun arvioinnissa rajoittua vaatimuksen 1 tutkimiseen.
(74)
Ensinnäkin on huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa luetellaan viisi vaatimusta, joiden kaikkien on täytyttävä, jotta markkinatalouskohtelu voitaisiin myöntää. Todistustaakka on markkinatalouskohtelua pyytävällä yrityksellä.
(75)
Lisäksi vireillepanoilmoituksen (11) 5.2 kohdassa täsmennetään vireillepanon perusteet, jotka liittyvät Laiwun tuotantokapasiteetin lisääntymiseen ja sen myynnin tuotevalikoiman laajentumiseen. Vireillepanoilmoituksella ei millään tavalla rajata tutkimusta koskemaan vain markkinatalouskohtelun vaatimusta 1. Lisäksi alustava näyttö arvioidaan erikseen, jotta voidaan selvittää, oikeuttaako se tutkimuksen vireillepanoon. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukainen markkinatalouskohtelua koskeva arviointi on täysimittainen tutkimus, jossa tarkastellaan, toimiiko tietty tuottaja markkinatalousolosuhteissa vireillepanoilmoituksen 6.1.1.2 kohdan mukaisesti.
(76)
Komissio toteaa vielä, että Laiwu toimitti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen, jossa se väitti täyttävänsä kaikki viisi vaatimusta. Perusasetuksen asiaa koskevien säännösten mukaisesti markkinatalouskohtelua hakevan yrityksen on todistettava, että se toimii markkinatalousolosuhteissa, eli todistustaakka on yrityksellä, jonka on esitettävä markkinatalouskohtelua koskevassa hakemuksessa asianmukaisesti perusteltu riittävä näyttö. Tämän vuoksi Laiwun väite hylättiin.
(77)
Ilmoitettuaan jäsenvaltioille markkinatalouskohtelua koskevan hakemuksen arvioinnista 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille markkinatalouskohtelua koskevista lopullisista päätelmistä.
3.3.1.2 Vertailumaa
(78)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti Laiwun normaaliarvo määritettiin markkinataloutta harjoittavan kolmannen maan hintojen perusteella. Tätä varten komissio valitsi markkinataloutta harjoittavaksi kolmanneksi maaksi Kanadan (ks. 26 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).
(79)
Komissio määritti normaaliarvon kanadalaisen tuottajan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin perusteella.
3.3.2 Vientihinta
(80)
Komissio määritti vientihinnan unionissa toimivien riippumattomien asiakkaiden tosiasiallisesti maksamien tai maksettavaksi tulevien vientihintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti.
3.3.3 Vertailu
(81)
Komissio vertasi normaaliarvoa ja vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(82)
Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten sekä pakkaus- ja luottokustannusten ja palkkioiden osalta.
3.3.4 Polkumyyntimarginaali
(83)
Komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vertailumaassa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(84)
Tähän perustuva Laiwun painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 37,8 prosenttia.
3.3.5 Muuttuneiden olosuhteiden pysyvyys
(85)
Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, voitaisiinko polkumyynnin osalta tapahtunutta olosuhteiden muutosta kohtuudella pitää pysyvänä.
(86)
Sitä seikkaa, että Laiwu laajeni pienimmästä EU:hun vientiä harjoittavasta tuottajasta suurimmaksi, pidetään pysyvänä muutoksena. Yritys vahvistikin kyselylomakevastauksessaan, että se aikoo säilyttää vientimääränsä eikä aio muuttaa vientikäyttäytymistään.
4. VAHINKO
4.1 Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä
(87)
Samankaltaista tuotetta valmisti kaksi tuottajaa unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.
(88)
Koska unionin tuotannonala muodostuu vain kahdesta tuottajasta, kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä.
4.2 Unionin kulutus
(89)
Komissio määritti unionin kulutuksen Eurostatin tietojen ja kyselylomakevastausten perusteella lisäämällä Kiinasta ja muista kolmansista maista tulevaan tuontiin unionin tuotannonalan myynnin unionin markkinoilla.
(90)
Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:
Taulukko 1
Kulutus unionissa (tonnia)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kulutus, tonnia (vaihteluväli)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Indeksi
100
95
105
101
Lähde: kyselyvastaukset ja Eurostat
(91)
Unionin kulutus vaihteli +/- 5 prosentilla tarkastelujakson aikana. Mitään selvää suuntausta ei kuitenkaan ole havaittavissa tarkastelujaksolla.
4.3 Tuonti asianomaisesta maasta
4.3.1 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(92)
Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin 88 kappaleen ja sitä seuraavien kappaleiden mukaisesti määritetyn unionin kulutuksen perusteella.
(93)
Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:
Taulukko 2
Tuonnin määrä ja markkinaosuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonnin määrä asianomaisesta maasta (tonnia)
202 391
176 451
206 222
183 026
Indeksi
100
87
102
90
Markkinaosuus (vaihteluväli)
40 %-45 %
36 %-41 %
38 %-43 %
35 %-40 %
Markkinaosuus (indeksi)
100
92
97
90
Lähde: Eurostat
(94)
Tuontimäärät vaihtelivat tarkastelujakson aikana. Vaihtelu vaikuttaa noudattelevan tietyssä määrin unionin kulutuksen suuntausta. Vuonna 2011 kun kulutus oli alhainen, Kiinasta tuleva tuonti oli alimmillaan. Vuonna 2012 kun kulutus oli huipussaan, myös Kiinasta tuleva tuonti saavutti huippunsa.
(95)
Ainoa jakso, jolloin Kiinasta tuleva tuonti ei noudattanut tätä suuntausta, oli tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso, kun tuontia oli noin 10 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2010 siitä huolimatta, että unionin kulutus pysyi samalla tasolla. Laskusta huolimatta Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus pysyi merkittävänä eli se oli 35-45 prosenttia unionin markkinoista koko tarkastelujakson ajan.
4.3.2 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
(96)
Komissio määritti tuonnin hinnan Eurostatin tietojen perusteella. Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:
Taulukko 3
Tuontihinnat
(euroa/tonni)
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiina
806
938
1 000
933
Indeksi
100
116
124
116
Lähde: Eurostat
(97)
Kiinasta tulevan sitruunahapon tuontihinta kohosi 24 prosenttia vuosien 2010 ja 2012 välillä ja laski myöhemmin 8 prosenttiyksikköä vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Nämä hinnat seurailivat koko tarkastelujakson ajan raaka-aineiden, kuten maissin, hintojen kehitystä.
(98)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli kyseenalaisti Eurostatin tietojen paikkansapitävyyden muttei toimittanut mitään näyttöä väitteensä tueksi. Tästä syystä väitettä ei voitu hyväksyä.
(99)
Komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:
1)
etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitetut unionin tuottajien tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; sekä
2)
vastaavat yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti sopimustullien ja tuontiin liittyvien kustannusten huomioon ottamiseksi.
(100)
Niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joihin ei sovelleta 2 kappaleessa mainittua sitoumusta, vertailussa käytettiin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa veloitettua hintaa. Niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joihin sitoumusta sovellettiin, ei voitu käyttää ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa veloitettua hintaa, koska niihin vaikuttivat sitoumuksen ehdot. Tämän viennin osalta hintojen alittavuus määritettiin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta kolmansissa maissa veloitetun hinnan perusteella.
(101)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että myös niiden osapuolten osalta, joihin sitoumusta ei sovelleta, olisi pitänyt ottaa huomioon ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta kolmannessa maassa veloitettu hinta määritettäessä hinnan alittavuutta. Tutkimuksessa kuitenkin kävi ilmi, että osapuolet, joihin sitoumusta ei sovelleta, veloittivat merkittävästi alempia hintoja kuin ne, joihin sitoumusta sovellettiin. Tämä viittaa siihen, että sitoumus ei vaikuta niiden hintoihin, minkä vuoksi niitä voidaan käyttää hinnan alittavuuden määrittämiseen.
(102)
Hintoja, joita oikaistiin tarvittaessa palkkioiden ja paakkuuntuneen sitruunahapon hajottamisen huomioon ottamiseksi, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta.
(103)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että oikaisu hajottamisen huomioon ottamiseksi ei ole perusteltua, koska kiinalaista sitruunahappoa ei ole enää tarpeen hajottaa. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että vaikka paakkujen hajottaminen ei ole aina tarpeen, edelleen on tilanteita, jolloin näin tapahtuu, minkä vuoksi oikaisu on perusteltu.
(104)
Yhteistyöstä kieltäytyneille vientiä harjoittaville tuottajille ei voitu määrittää hinnan alittavuutta käyttämällä tuotelajikohtaisia hintoja, koska näitä tietoja ei ollut saatavilla. Sen vuoksi hinnan alittavuus määritettiin vertaamalla sekä unionin tuottajien että yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja.
(105)
Vertailun tulos on ilmaistu prosentteina unionin tuottajien liikevaihdosta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Sen mukaan painotettu keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali oli 20-45 prosenttia.
4.4 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
4.4.1 Yleisiä huomioita
(106)
Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
4.4.2 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(107)
Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 4
Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä (tonnia) (vaihteluväli)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Indeksi
100
106
108
107
Tuotantokapasiteetti (tonnia) (vaihteluväli)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Indeksi
100
101
101
101
Kapasiteetin käyttöaste (indeksi)
100
105
106
106
Lähde: Kyselyvastaukset
(108)
Tuotantomäärä kehittyi positiivisesti tarkastelujakson aikana. Se lisääntyi 6 prosenttia vuosien 2010 ja 2011 välillä ja myöhemmin tapahtui vähäisiä muutoksia.
(109)
Koska tuotantokapasiteetti pysyi lähes muuttumattomana, kapasiteetin käyttöaste heijasteli tuotantomäärän kehitystä. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi merkittävästi (5 %) vuosien 2010 ja 2011 välillä ja pysyi lähes muuttumattomana sen jälkeen.
4.4.3 Myyntimäärä ja markkinaosuus
(110)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 5
Myyntimäärä ja markkinaosuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myyntimäärä yhteensä unionin markkinoilla (indeksi)
100
108
108
108
Markkinaosuus (indeksi)
100
111
102
107
Lähde: Kyselyvastaukset
(111)
Unionin tuotannonala onnistui lisäämään myyntimääräänsä 8 prosentilla vuosien 2010 ja 2011 välillä. Sen jälkeen myyntimäärä pysyi samalla tasolla tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle asti.
(112)
Markkinaosuus kehittyi samalla tavalla ja lisääntyi 7 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vuosina 2011 ja 2012 markkinaosuuteen vaikuttivat myös vaihtelut unionin kulutuksessa (ks. 91 kappale).
4.4.4 Kasvu
(113)
Unionin tuotannonala onnistui lisäämään myyntimääräänsä 8 prosentilla ja markkinaosuuttaan 7 prosentilla. Samaan aikaan tuotantomäärät kasvoivat samalla tavalla. Näin ollen unionin tuotannonala pystyi hyödyntämään kasvumahdollisuuksia lisäämällä markkinaosuuttaan melko vakailla markkinoilla.
4.4.5 Työllisyys ja tuottavuus
(114)
Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 6
Työllisyys ja tuottavuus
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä (indeksi)
100
101
105
106
Tuottavuus (tonnia/työntekijä) - indeksi
100
105
102
101
Lähde: Kyselyvastaukset
(115)
Työllisyys kehittyi suotuisasti tarkastelujaksolla ja kasvoi 6 prosenttia. Samaan aikaan tuottavuus työntekijää kohti pysyi lähes samana koko tarkastelujakson ajan.
4.4.6 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(116)
Havaitut polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan kuitenkin lieveni, koska sitoumus vaikutti monien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintatasoon. Muiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta vahingollista vaikutusta tasoitti tullien vaikutus. Sen vuoksi voidaan päätellä, että unionin tuotannonala on toipunut kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien aiemman polkumyynnin aiheuttamasta vahingosta.
4.4.7 Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät
(117)
Unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 7
Myyntihinnat unionissa
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni) (vaihteluvälit)
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Indeksi
100
103
113
115
Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni) (vaihteluvälit)
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Indeksi
100
113
111
115
Lähde: Kyselyvastaukset
(118)
Painotetut keskimääräiset yksikkökohtaiset tuotantokustannukset nousivat 13 prosenttia vuosien 2010 ja 2011 välillä, minkä jälkeen ne nousivat vielä 2 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti.
(119)
Myyntihinnat kehittyivät samalla tavalla mutta noin vuoden viiveellä. Unionin tuotannonala pystyi siirtämään vuonna 2011 aiheutuneet lisäkustannukset asiakkailleen täysimääräisesti vasta vuonna 2012. Tämän seurauksena kannattavuus oli alempi vuonna 2011 (ks. 120 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).
4.4.8 Työvoimakustannukset
(120)
Unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 8
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskipalkka työntekijää kohti (indeksi)
100
103
114
118
Lähde: Kyselyvastaukset
(121)
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat yhteensä 18 prosenttia, mikä johtui pääasiassa merkittävästä 11 prosenttiyksikön kohoamisesta vuosien 2011 ja 2012 välillä.
4.4.9 Varastot
(122)
Unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 9
Varastot
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia) (vaihteluväli)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Indeksi
100
101
121
155
Lähde: Kyselyvastaukset
(123)
Unionin tuottajien loppuvarastot kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Varastojen korkeampaan tasoon tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla vaikuttavat kausiluonteiset tekijät. Muina kausina loppuvarastot kirjataan joulukuun lopussa, mutta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla ne kirjataan kesäkuun lopulla juuri ennen melko suuren kysynnän kautta, joka johtuu juomien suuremmasta kysynnästä ja melko alhaisesta tuotannosta edessä olevien kesälomien vuoksi. Sen vuoksi on normaalia, että varastot ovat jonkin verran suuremmat kyseisessä vaiheessa vuotta.
4.4.10 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
(124)
Unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 10
Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto
2010
2011
2012
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (vaihteluväli)
12 %-17 %
7 %-12 %
12 %-17 %
12 %-17 %
Indeksi
100
69
103
103
Kassavirta (indeksi)
100
50
86
80
Investoinnit (indeksi)
100
162
123
106
Investointien tuotto (vaihteluväli)
30 %-40 %
15 %-25 %
25 %-35 %
25 %-35 %
Indeksi
100
59
93
90
Lähde: Kyselyvastaukset
(125)
Komissio määritti unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Se pysyi vakaana lähes koko tarkastelujakson ajan. Unionin tuotannonalan kannattavuus ylitti alkuperäisessä tutkimuksessa määritetyn tavoitevoiton koko tarkastelujakson ajan.
(126)
Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kyvyn rahoittaa toimintaansa itse. Se kehittyi tyydyttävästi koko tarkastelujakson ajan.
(127)
Investointien tuotto on voitto (prosentteina) investointien nettokirjanpitoarvosta. Sen kehitys heijasteli suureksi osaksi kannattavuuden kehitystä ja pysyi tyydyttävänä lähes koko tarkastelujakson ajan.
(128)
Yksikään unionin tuottajista ei ilmoittanut vaikeuksista pääoman hankkimisessa tarkastelujaksolla.
4.4.11 Vahinkoa koskevat päätelmät
(129)
Useimmat vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, työllisyys, työvoimakustannukset ja myyntihinnat, kehittyivät positiivisesti. Rahoitukseen liittyvät indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, osoittavat epäyhtenäisempää suuntausta, mutta absoluuttiset tasot ovat tyydyttäviä eivätkä osoita merkkejä vahingosta.
(130)
Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonala on toipunut aiemman polkumyynnin aiheuttamasta vahingosta eikä sille ole aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
4.5 VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(131)
Edellä esitetyt Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihintoja ja -määriä koskevat suuntaukset osoittavat, että vaikka kiinalaiset viejät säilyttivät merkittävän läsnäolon markkinoilla, voimassa olevat toimenpiteet (tulli ja sitoumus) johtivat hintojen kohoamiseen ja määrien vähenemiseen. Eniten tästä kehityksestä hyötyi unionin tuotannonala, koska muiden kolmansien maiden läsnäolo markkinoilla oli melko vähäistä. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että vahingon poistuminen johtuu pääasiassa voimassa olevista toimenpiteistä.
(132)
Kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on käyttämätöntä kapasiteettia, jonka ansiosta ne voivat lisätä vientiään erittäin nopeasti, kuten 45 kappaleessa mainittiin. Koska lisäksi EU-markkinoiden hinnat ovat useimpien kolmansien maiden markkinoita kannattavammat, on todennäköistä, että merkittäviä määriä, jotka nykyisellään viedään kyseisiin maihin, voitaisiin ohjata EU-markkinoille, jos polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta.
(133)
Suurilla kansainvälisillä markkinoilla, kuten Yhdysvaltojen, Brasilian, Thaimaan ja Ukrainan markkinoilla, sovelletaan lisäksi polkumyyntitulleja Kiinasta tulevaan sitruunahappoon. Sen vuoksi kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien on vaikeampi myydä kyseisillä markkinoilla kuin suojaamattomilla EU:n markkinoilla, jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta.
(134)
Sitoumuksen ulkopuolisten kiinalaisten tuottajien hinnat alittivat lisäksi unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi (20-45 %). Samoin sitoumuksen nojalla toimivien vientiä harjoittavien tuottajien kolmansien maiden markkinoilla veloittamat hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 20-39 prosenttia. Tämä osoittaa hintatason, jolla kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat todennäköisesti tulisivat unionin markkinoille, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa.
(135)
Kiinalaisen halvan viennin todennäköisyys ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä saa vahvistusta lukuisista polkumyyntitutkimuksista, joita on käynnissä muissa maissa Kiinasta tulevaa sitruunahappoa kohtaan (ks. 133 kappale).
(136)
Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kykenevät lisäämään jo nyt huomattavaa markkinaosuuttaan merkittävästi hinnoilla, jotka alittavat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat unionin tuotannonalan vahingoksi.
(137)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät todennäköisesti alenna hintojaan tasoille, jotka vallitsevat muilla kolmansien maiden markkinoilla. Tutkimuksessa vahvistetut tosiseikat eivät kuitenkaan tue tätä väitettä. Kuten 134 kappaleessa todettiin, niiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien, joihin sitoumuksia ei sovelleta, hinnan alittavuuden marginaalit unionin markkinoilla (20-45 %) ovat hyvin samanlaiset kuin niiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien, joihin sitoumuksia sovelletaan, hinnan alittavuuden marginaalit kolmansien maiden markkinoilla (20-39 %). Sen vuoksi on todennäköistä, että jos toimenpiteet eivät olisi voimassa, kiinalaiset hinnat unionin markkinoilla lähestyisivät hintoja, joita kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veloittavat muualla.
(138)
Sen vuoksi voidaan päätellä, että vahingon toistuminen olisi todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
5. UNIONIN ETU
(139)
Komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko Kiinasta peräisin olevan sitruunahapon tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun päätelmien perusteella unionin etujen vastaista kokonaisuudessaan. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
5.1 Unionin tuotannonalan etu
(140)
Molemmat unionin tuottajat, joiden osuus unionin tuotannosta yhteensä on 100 prosenttia, toimivat yhteistyössä tutkimuksessa. Unionin tuotannonala on toipunut aiemman polkumyynnin aiheuttamasta vahingosta, kuten 130 kappaleessa todettiin.
(141)
Voimassa olevat toimenpiteet ovat antaneet unionin tuotannonalalle mahdollisuuden toipua aiemmasta vahingosta. Samaan aikana unionin tuotannonala on osoittanut, että sen toiminta on elinkelpoista, kun siihen ei kohdistu polkumyyntituonnin aiheuttamaa epätervettä kilpailua.
(142)
Toimenpiteiden poistaminen johtaisi erittäin todennäköisesti kiinalaisen polkumyyntituonnin aiheuttamaan epäterveen kilpailun lisääntymiseen, mikä uhkaisi jäljellä olevien tuottajien toiminnan jatkumista muutoin elinkelpoisella tuotannonalalla. On muistettava, että kolme unionin tuottajaa lopetti toimintansa ennen kuin toimenpiteet Kiinasta tulevaa tuontia kohtaan otettiin käyttöön.
(143)
Sen vuoksi päätellään, että on unionin tuotannonalan edun mukaista pitää toimenpiteet voimassa.
5.2 Etuyhteydettömien tuojien etu
(144)
Otantakyselyyn saatiin vastaus kuudelta etuyhteydettömältä tuojalta, kuten 13 kappaleessa todettiin. Otokseen valittiin kolme suurinta tuojaa, mutta näistä yksi ei toimittanut loppujen lopuksi merkityksellistä vastausta kyselylomakkeeseen. Lopullisessa otoksessa oli siis kaksi tuojaa.
(145)
Molemmat käyvät kauppaa monenlaisilla tuotteilla. Sitruunahapon merkitys niiden kokonaisliikevaihdossa vaihtelee huomattavasti. Toisen tuojan kokonaisliikevaihdosta sitruunahappo muodostaa merkityksettömän osa, kun taas toiselle tuojalle se on yksi tärkeimmistä tuotteista.
(146)
Kumpikaan otokseen valituista tuojista ei vastustanut tiukasti voimassa olevia toimenpiteitä, mutta ne toivat esiin, että vähimmäistuontihinnan nykytaso on liian korkea ja johtaa unionin tuotannonalan merkittäviin voittoihin. Tämän vuoksi tuojat pyysivät vähimmäistuontihinnan alentamista.
5.3 Käyttäjien etu
(147)
Komissio sai kuusi kokonaan täytettyä vastausta käyttäjiltä, pääasiassa kemian- ja lääketeollisuudesta. Elintarvike- ja juomateollisuus on selvästi suurin sitruunahapon käyttäjä, jonka osuus kokonaiskulutuksesta on ainakin 50 prosenttia, mutta yksikään tuotannonalaa edustava käyttäjä ei toiminut täysimääräisesti yhteistyössä.
(148)
Käyttäjiä huoletti toimitusvarmuus. Yhtenä ongelmana pidettiin unionin tuotannonalan kyvyttömyyttä vastata täysin unionin markkinoiden kysyntään. Voimassa olevat toimenpiteet eivät kuitenkaan estäneet kiinalaista tuontia tulemasta unionin markkinoille merkittävissä määrin, ja sillä voidaan täyttää markkinoiden kysynnän se osa, mitä unionin tuotannonala ei pysty täyttämään.
(149)
Käyttäjien suuri osa, kuten elintarvike- ja juomateollisuus ja lääketeollisuus, tarvitsee sitruunahappoa vain minimaalisesti tuotteitaan varten. Niiden mukaan sitruunahappoa ei ole helppo korvata, minkä vuoksi toimitusvarmuus on usein tärkeämpää kuin hinta. Toimenpiteiden taloudellinen vaikutus näihin käyttäjiin on merkityksetön, koska sitruunahapon osuus niiden kustannusrakenteessa on erittäin vähäinen.
(150)
Kemikaaleja tuottaville käyttäjille, joiden osuus EU:n kokonaiskulutuksesta on noin 25 prosenttia, sitruunahappo on hieman tärkeämpi, ja sen osuus raaka-ainekustannuksista on noin 5 prosenttia. Ne katsoivat, että polkumyyntitoimenpiteitä ei pitäisi pitää voimassa. Jotkin käyttäjät toivat myös esiin EU:n tuottajien hyvän taloudellisen tilanteen. Toimenpiteiden vaikutus näihin käyttäjiin on merkittävämpi kuin elintarvike- ja juomateollisuuteen ja lääketeollisuuteen. Kemikaaleja tuottavien yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimittamat tiedot joka tapauksessa osoittavat, että ne onnistuivat saamaan terveen voiton voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta. Tämän vuoksi toimenpiteiden vaikutusta näihin käyttäjiin pidetään vähäisenä.
(151)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet pesuainemarkkinoilla väittivät, että tietyissä tuotteissa sitruunahapon osuus kustannuksista on suurempi kuin edellä mainittu keskimääräinen 5 prosenttia. Nämä osapuolet eivät kuitenkaan toimittaneet mitään näyttöä siitä, että erityisesti pesuaineteollisuuden keskimääräiset kustannukset eroaisivat yleisesti kemianteollisuudelle vahvistetusta 5 prosentista. Sen vuoksi katsotaan, että yleisesti kemianteollisuutta koskevat päätelmät ovat sovellettavissa myös pesuaineteollisuuteen.
(152)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät vielä, että tuleva fosfaattikielto konetiskiaineissa johtaa sitruunahapon kulutuksen kasvuun unionissa vuodesta 2017 lähtien. On selvää, että fosfaatit on kyseiseen ajankohtaan mennessä korvattava muilla aineilla, mutta ei ole vielä selvää, korvataanko ne sitruunahapolla vai muilla aineilla. Osapuolet eivät myöskään toimittaneet mitään tosiseikkoihin perustuvaa näyttöä muutoksen vaikutuksista.
(153)
Voimassa olevien toimenpiteiden positiiviset vaikutukset unionin tuotannonalaan ovat selvästi suuremmat kuin niiden vähäiset tai mitättömät negatiiviset vaikutukset käyttäjiin.
5.4 Hankintalähteet unionin markkinoilla
(154)
Asianomaiset osapuolet valittivat väitetystä kilpailun puutteesta unionin markkinoilla. Unionissa tosiaan on vain kaksi tuottajaa. Voidakseen täyttää EU:n käyttäjien tarpeet unionin markkinat tarvitsevat tuontia, joka pääasiallisesti tulee Kiinasta.
(155)
Se seikka, että unionissa on vain kaksi tuottajaa, on kuitenkin seurausta kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntikäytännöistä, jotka johtivat nyt tarkastelussa oleviin toimenpiteisiin. Vuonna 2004 alkuperäisen tutkimuksen tarkastelujakson alussa unionissa oli vielä viisi tuottajaa, jotka kilpailivat Kiinasta polkumyynnillä tulevan massiivisen tuonnin kanssa. Myöhemmin (vuosina 2004-2007) kun unioniin tuli Kiinasta suuria määriä tuontia erittäin halvoin polkumyyntihinnoin, kolmen unionin tuottajan oli jätettävä markkinat, mikä johti markkinoiden nykyiseen duopolistiseen tilanteeseen.
(156)
Voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen oli mahdollista pysäyttää unionin tuottajien lukumäärän laskeva suuntaus. Jos kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille annetaan mahdollisuus aloittaa polkumyynti uudelleen rajoittamattomasti, unionin tuotannonalalle aiheutuu jälleen vahinkoa ja se menettää markkinaosuutta Kiinasta tulevalle tuonnille.
(157)
Unionin tuottajilla ei ole kapasiteettia täyttää täysin unionin markkinoiden kysyntää (ks. 107 kappale). Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta Kiinasta tuli tuontia unionin markkinoille merkittäviä määriä, ja sen markkinaosuus oli 35-45 prosenttia koko tarkastelujakson ajan (ks. 93 kappale).
(158)
Ilman toimenpiteitä kahden vielä toimivan EU:n tuottajan täytyy myös ehkä lopettaa toimintansa EU:n markkinoilla. Tällöin EU:n käyttäjät tulisivat vieläkin riippuvaisemmiksi yhdestä tuontilähteestä, Kiinasta, mikä ei olisi unionin edun mukaista, kun otetaan huomioon edellä mainittu toimitusvarmuus.
5.5 Unionin etua koskevat päätelmät
(159)
Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella ei olisi unionin edun mukaista pitää voimassa toimenpiteitä Kiinasta tulevan sitruunahapon tuonnissa.
6. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
6.1 Välivaiheen tarkastelu, joka rajoittuu vahinkoon
(160)
Useimmat yhteistyössä toimineista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ovat osallisina 2 kappaleessa tarkoitetuissa sitoumuksissa. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa on tullut esiin (ks. 41 kappale), että niiden EU:hun suuntautuvan viennin hinnat määräytyivät hintasitoumuksilla, joissa asetetaan vähimmäistuontihinnat. Sen vuoksi näiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihintoja ei pidetty riittävän luotettavina, jotta niiden perusteella olisi voitu analysoida polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä tämän tutkimuksen erityisolosuhteissa. Näitä vientihintoja ei myöskään voida pitää luotettavana indikaattorina, jonka perusteella voitaisiin tehdä luotettavia ja merkityksellisiä hinnan alittavuutta koskevia laskelmia (ks. 100 kappale). Samasta syystä nämä hinnat eivät ole riittävän luotettavia, jotta niiden perusteella voitaisiin laskea uusi vahingon korjaava taso.
(161)
Sitoumuksen ulkopuolisen yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan eli Laiwun osalta sitoumus ei vaikuttanut vientihintoihin, minkä vuoksi niitä voitiin käyttää uuden vahingon korjaavan tason vahvistamiseen.
6.2 Vahingon korjaava taso
(162)
Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin tullin määrän, joka tarvitaan, että voidaan välttää unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistuminen.
(163)
Vahinko ei toistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Alkuperäisessä tutkimuksessa tätä varten määritetty voittomarginaali oli 6 prosenttia.
(164)
Tällä perusteella komissio laski unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan vähentämällä unionin myyntihinnoista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tosiasiallisesti saadun voittomarginaalin ja korvaamalla sen edellä mainitulla 6 prosentin voittomarginaalilla.
(165)
Yksi asianomainen osapuoli väitti, että 6 prosentin voittomarginaali (ennen veroja) on liian alhainen, koska merkittävän veroprosentin vuoksi verojen jälkeinen voitto ei tarjoa tarvittavia resursseja.
(166)
Vahingon korjaavan tason vahvistamiseen käytetty voittomarginaali osoittaa voittomarginaalin, joka olisi saatu ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Asianomainen osapuoli ei esittänyt mitään seikkoja, jotka olisivat osoittaneet, että 6 prosentin voittomarginaali, joka on alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu unionin tuotannonalan ilman polkumyyntituontia saama tosiasiallinen voittomarginaali, ei ole asianmukainen.
(167)
Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä Laiwun painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.
6.3 Lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet
(168)
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd -yrityksen osalta olisi otettava käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa perussopimuksen 9 artiklan 4 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaalia ja polkumyyntimarginaalia. Tullin määrä olisi asetettava polkumyynnin ja vahingon korjaavista tasoista alemman suuruiseksi.
(169)
Edellä esitetyn perusteella lopullisen polkumyyntitullin määrä on CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraava:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Vahingon korjaava taso
Lopullinen polkumyyntitulli
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun puitteissa ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevan sitruunahapon tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet koostuvat siis erisuuruisista arvotulleista ja sitoumuksista tiettyjen yritysten osalta.
(171)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin kyseessä olevan tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen se kuvastaa kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.
(172)
Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista nimen tai osoitteen muutoksen johdosta. Pyyntö on osoitettava komissiolle (12). Pyynnön on sisällettävä kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, jotka osoittavat, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyödyntää tullia, jota siihen sovelletaan. Jos yrityksen nimen tai osoitteen muutos ei vaikuta sen oikeuteen hyödyntää tullia, jota siihen sovelletaan, ilmoitus nimen tai osoitteen muutoksesta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
(173)
Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmoitti komissiolle muutoksesta osoitteessaan. Toinen näistä ilmoitti komissiolle myös muutoksesta nimessään. Nämä muutokset eivät vaikuta niiden toimintaan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta.
(174)
Toinen vientiä harjoittava tuottaja ei ole enää oikeutettu yksilölliseen tulliin, koska se on lopettanut toimintansa.
(175)
Edellä 173 ja 174 kappaleessa esitetyt tiedot julkaistiin, eikä niistä saatu mitään huomautuksia.
7. TOIMENPITEIDEN MUOTO
(176)
Tarkastellessaan toimenpiteiden muotoa komissio tutki sitoumusten vähimmäistuontihinnan rakennetta. Se tutki erityisesti indeksointimekanismia.
(177)
Vähimmäistuontihinnan indeksoinnin perustana käytettiin alun perin Yhdysvaltojen maissinhintojen vaihtelua. Kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön, sitoumuksia tarjonneet vientiä harjoittavat tuottajat eivät löytäneet julkista lähdettä maissin hinnoista EU:ssa. Nyt tällainen lähde on käytettävissä, ja sitä pidetään soveltuvampana, kun otetaan huomioon, että vähimmäistuontihinta perustuu hintaan, joka ei aiheuta vahinkoa unionin tuotannonalalle.
(178)
Komissio tarkasteli myös indeksointimuuttujaa, joka koskee raaka-aineen kulutusta sitruunahapon tonnia kohti, ja katsoi sen olevan oikea.
(179)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että edellä kuvatun vähimmäistuontihinnan indeksoinnin sijaan olisi käytettävä kiinteää pohjahintaa tai maissin lisäksi muiden raaka-aineiden hintoihin perustuvaa indeksointia, koska kaikki unionin tuottajat eivät käytä maissia raaka-aineena sitruunahapon tuotannossa. Kun kuitenkin otetaan huomioon sitruunahapon tuotantokustannusten ja hintojen merkittävät vaihtelut, kiinteä pohjahinta vanhenee nopeasti, ja siitä tulee kohtuuttoman korkea tai matala. Ei myöskään pidetä asianmukaisena kohtuullisen vakaahintaisen raaka-aineen indeksointia, kun sitruunahapon hinnat vaihtelevat merkittävästi eikä luotettavia julkisia lähteitä ole.
(180)
Sen vuoksi katsotaan, että kiinteä pohjahinta tai eri raaka-aineisiin perustuva indeksointi ei olisi sen kohtuullisempi kuin maissin hintoihin perustuva indeksointi. Koska maissi ei ole kaikkien unionin tuottajien perusraaka-aine, katsottiin kuitenkin, että on asianmukaista tarkistaa raaka-aineen kulutusta koskevaa indeksimuuttujaa, jotta saadaan tuotua paremmin esiin unionin tuotannonalan maissin painotettu keskimääräinen kulutus ja vahinkoa aiheuttamattoman hinnan kehitys koko unionin tuotannonalan osalta.
(181)
Komissio vahvisti vahinkoon rajoittuvassa osittaisessa välivaiheen tarkastelussa unionin tuotannonalan osalta uuden vahinkoa aiheuttamattoman hinnan. Tällä perusteella vähimmäistuontihintaa olisi tarkistettava ja päivitettävä, jotta sitoumukset voidaan pitää voimassa.
(182)
Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen viisi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa, mukaan luettuna vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä, joiden osalta on tällä hetkellä voimassa sitoumuksia, tarjosi yhdessä kiinalaisen kauppakamarin (China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters; ks. 2 ja 3 kappale) kanssa uusia hyväksyttävissä olevia hintasitoumuksia.
(183)
Komissio hyväksyi päätöksellä (EU) 2015/87 (13) nämä uudet sitoumustarjoukset, jotka korvaavat nyt voimassa olevat sitoumukset. Uudet sitoumustarjoukset poistavat polkumyynnin vahingolliset vaikutukset ja pienentävät riittävästi toimenpiteiden kiertämisen riskiä.
(184)
Jotta komissio ja tulliviranomaiset voisivat seurata tehokkaammin, että yritykset noudattavat sitoumuksia, vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa pyyntöä asianomaiselle tulliviranomaiselle esitettäessä polkumyyntitullista vapautuksen edellytyksenä on, että
i)
esitetään sitoumuslasku, joka on kauppalasku, joka sisältää ainakin tämän asetuksen liitteessä luetellut tiedot ja siinä säädetyn ilmoituksen;
ii)
mainitut yritykset ovat valmistaneet tuontituotteet, lähettäneet ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä ja laskuttaneet tätä niistä suoraan; sekä
iii)
tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa olevaa kuvausta.
Jos edellä esitetyt edellytykset eivät täyty, asianmukainen polkumyyntitulli syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä.
(185)
Jos komissio peruuttaa sitoumuksen hyväksynnän perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan mukaisesti rikkomuksen seurauksena viitaten kyseiseen tuontitapahtumaan ja ilmoittaa, ettei siihen liittyvä sitoumuslasku ole pätevä, tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä.
(186)
Tuojien pitäisi olla tietoisia siitä, että tullivelka voi syntyä tavanomaisen kaupallisen riskin tavoin vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä, kuten 184 ja 185 kappaleessa kuvataan, vaikka komissio olisikin hyväksynyt sitoumuksen valmistajalta, jolta tuojat ostivat tuotteita suoraan tai välillisesti.
(187)
Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodeihin 2918 14 00 ja ex 2918 15 00 (Taric-koodi 2918150010) kuuluvan sitruunahapon ja trinatriumsitraattidihydraatin tuonnissa.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit ovat seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Lopullinen polkumyyntitulli (%)
Taric-lisäkoodi
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, Kiina
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, Kiina
15,3
A880
RZBC Co., Ltd - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, Kiina
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, Kiina
36,8
A877
TTCA Co., Ltd - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, Kiina
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, Kiina
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, Kiina
32,6
A879
Kaikki muut yritykset
42,7
A999
3. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, lopullista polkumyyntitullia ei kanneta 2 artiklan mukaisesti vapaaseen liikkeeseen luovutetuista tuontituotteista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Vapaaseen liikkeeseen luovutettavaksi ilmoitetut tuontituotteet, joita koskevan kauppalaskun ovat laatineet komission hyväksymän sitoumuksen antaneet, päätöksessä (EU) 2015/87 luetellut yritykset, vapautetaan 1 artiklalla käyttöön otetusta polkumyyntitullista seuraavin ehdoin:
a)
nämä yritykset ovat valmistaneet asianomaiset tuontituotteet, lähettäneet ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa ja laskuttaneet tätä niistä suoraan; ja
b)
tuonnin mukana on sitoumuslasku, joka on kauppalasku, joka sisältää ainakin tämän asetuksen liitteessä tarkoitetut tiedot ja siinä säädetyn ilmoituksen; ja
c)
tulliviranomaisille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat täsmälleen sitoumuslaskussa esitettyä kuvausta.
2. Tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä,
a)
kun 1 kohdassa kuvattujen tuontituotteiden osalta todetaan, että yksi tai useampi kyseisessä kohdassa mainituista ehdoista ei täyty; tai
b)
kun komissio peruuttaa sitoumukselle myönnetyn hyväksynnän asetuksen (EY) N:o 1225/2009 8 artiklan 9 kohdan nojalla asetuksella tai päätöksellä, jossa viitataan tiettyihin tuontitapahtumiin ja ilmoitetaan, että kyseinen sitoumuslasku ei ole pätevä.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 21 päivänä tammikuuta 2015.