KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE
af 1. september 2014
om samordnede tekniske vilkår for brug af frekvenser til trådløst PMSE-lydudstyr i Unionen
(meddelt under nummer C(2014) 6011)
(EØS-relevant tekst)
(2014/641/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen) (1), navnlig artikel 4, stk. 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Udstyr til programproduktion og transmission af særlige begivenheder (»programme making and special events« - PMSE) anvendes til en bred vifte af billed- og lydtransmissionsformål og spiller en stadig vigtigere rolle i udviklingen af medie- og underholdningsbranchen i Unionen. Anvendelsesområderne omfatter radio/TV-udsendelser, kulturelle arrangementer, musik- og teaterforestillinger samt sociale begivenheder og sportsbegivenheder. PMSE-udstyr anvendes til professionelle og ikke-professionelle formål, i alt fra lokale til EU-dækkende begivenheder. Trådløse mikrofoner er den mest almindelige og udbredte type trådløst PMSE-lydudstyr; andre systemer er blandt andet øresnegl- og talkback-systemer samt lydforbindelser.
(2)
Kommissionen anerkendte i sin meddelelse af 26. september 2012 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget (2) den kulturelle og kreative sektor som en af Europas mest dynamiske økonomiske sektorer og en vigtig drivkraft for kulturel mangfoldighed i Europa. Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 243/2012/EU (3), navnlig artikel 8, stk. 5, understreger yderligere vigtigheden af PMSE og forpligter medlemsstaterne til i samarbejde med Kommissionen at søge at sikre de fornødne frekvensbånd til PMSE i overensstemmelse med Unionens målsætning om at forbedre det indre markeds integration og adgangen til kultur. Endvidere skal medlemsstaterne i henhold til artikel 6, stk. 6, i nævnte afgørelse undersøge, hvordan det sikres, at frigørelse af frekvenser i 800 MHz-båndet ikke er til ulempe for PMSE-brugere, og i givet fald træffe tekniske og reguleringsmæssige foranstaltninger til at sikre dette.
(3)
Det nuværende lovgrundlag for frekvenser til brug for PMSE-udstyr er ikke fuldt samordnet mellem EU-medlemsstaterne på grund af historiske forskelle i de nationale frekvensplaner og i forvaltningen af forskellige nationale og lokale behov. Selv om mange medlemsstater anvender anbefaling 70-03 fra Den Europæiske Radiokommunikationskomité (ERC) og bilag 10 hertil (4) samt ERC's anbefaling 25-10 og bilag 2 hertil (5), der indeholder vejledning om frekvensbånd og tekniske parametre for PMSE-udstyr, giver disse anbefalinger ikke nogen retlig garanti for en samordnet brug af frekvenser til PMSE-udstyr overalt i Unionen.
(4)
En samordning af brugen af frekvenser til PMSE-udstyr bør bidrage til målene for det indre marked ved at sikre bedre kvalitet og effektivitet i frekvensanvendelsen, skabe et langsigtet perspektiv og retssikkerhed med hensyn til adgang til de pågældende frekvensbånd i hele Unionen, stimulere forskning og udvikling, f.eks. digitalisering af PMSE-udstyr og andre aspekter vedrørende effektiv udnyttelse af frekvensressourcerne, tilskynde fabrikanterne til at investere i PMSE-teknologi, nedbringe priserne, muliggøre stordriftsfordele, fremme udstyrsportabilitet og -interoperabilitet på tværs af grænserne, og undgå, at frekvensressourcer ligger uudnyttet hen.
(5)
Selv om behovene for frekvensressourcer til trådløst PMSE-lydudstyr varierer betydeligt, nemlig fra 8 MHz til 144 MHz (6), alt afhængigt af de specifikke lokale og midlertidige behov, angiver professionelle brugere, at deres daglige behov for frekvensressourcer til trådløst PMSE-lydudstyr ligger på 96 MHz i UHF-båndet.
(6)
Det er nødvendigt, at der stilles tilstrækkelige frekvensressourcer til rådighed på et samordnet grundlag for at opfylde behovet for frekvenser til trådløst PMSE-lydudstyr. Der bør mindst fastlægges et minimum af frekvenser, der kan anvendes i hele EU; dette vil give stordriftsfordele og sikre, at det indre marked kan fungere. Imidlertid er den mængde frekvenser, nemlig 2 MHz (863-865 MHz), der på nuværende tidspunkt i henhold til Kommissionens beslutning 2006/771/EF (7) er genstand for samordnet brug til kortdistanceudstyr, herunder trådløst PMSE-lydudstyr, utilstrækkelig til at opfylde brugernes behov: den nævnte beslutning dækker kun en brøkdel af anvendelserne af trådløst PMSE-lydudstyr, og hovedparten af frekvensbehovene skal dækkes af frekvenser uden for de frekvensbånd, der er omfattet af beslutningen.
(7)
I ERC's anbefalinger 70-03 (bilag 10) og 25-10 (bilag 2) peges der på forskellige afstemningsområder for PMSE-lydudstyr, og branchen, herunder fabrikanterne og brugerne af trådløst PMSE-lydudstyr, har desuden tilkendegivet en stærk præference for afstemningsområdet 470-790 MHz. I CEPT-rapport 32 (8) om samordnet brug af 800 MHz-båndet gjorde Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT) opmærksom på, hvor vigtige indskudte kanaler, de såkaldte »white spaces«, i 470-790 MHz-området er for brugerne af PMSE-udstyr, og insisterede på at opretholde adgangen til disse frekvensressourcer primært for PMSE-anvendelser, der kræver en vis grad af beskyttelse. Medlemsstaterne forelægger oplysninger for CEPT om brugen af frekvenser og de reguleringsmæssige og tekniske vilkår for brugere af trådløst PMSE-lydudstyr på deres område samt en liste over kontaktpunkter i de nationale forvaltninger, hvor PMSE-interessenter kan få oplysninger om de gældende vilkår for brugen af frekvenser til PMSE-anvendelser.
(8)
CEPT-rapport 32 fremhævede, at brugerne af trådløst PMSE-udstyr ville komme til at stå over for stadig større begrænsninger i adgangen til frekvenser, og forudså et behov for tilpasning. Kommissionens afgørelse 2010/267/EU (9) om harmoniserede tekniske vilkår for anvendelse af 790-862 MHz-båndet til elektroniske kommunikationstjenester på et ikke-eksklusivt grundlag begrænsede adgangen til dette frekvensbånd for trådløst PMSE-lydudstyr. Det er nødvendigt at finde en langsigtet alternativ løsning for at sikre fremtiden for PMSE, enten ved at udpege nye frekvenser eller ved at indføre frekvensdeling.
(9)
Derfor udstedte Kommissionen i henhold til artikel 4, stk. 2, i beslutning 676/2002/EF den 15. december 2011 et mandat (10) til Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT) vedrørende tekniske vilkår i forbindelse med mulighederne for samordnet brug af frekvenser til trådløse radiomikrofoner og trådløse videokameraer.
(10)
Som svar herpå vedtog CEPT den 8. marts 2013 sin rapport 50 (11). Denne rapport konkluderer, at frekvensområderne 821-832 MHz og 1 785-1 805 MHz, som er såkaldte »duplex gaps« inden for frekvensbånd, som anvendes til elektroniske kommunikationssystemer, vil være egnede til samordnet brug til trådløst PMSE-lydudstyr på bestemte vilkår. Trådløse videokameraer, der har andre frekvensbehov og anvender andre frekvensbånd, bør behandles særskilt. I et tillæg til CEPT-rapport 50 (12) fastlægges de nærmere vilkår for brugen af disse duplex gaps til trådløst PMSE-lydudstyr samt en procedure for vurdering og begrænsning af risikoen for interferens i forbindelse med brug af trådløse mikrofoner og øresnegle.
(11)
CEPT-rapport 50 påpegede også, at det er nødvendigt at beskytte mobiltelefonnet, der anvender frekvensbåndene 800 MHz og 1 800 MHz, mod skadelig interferens fra trådløst PMSE-lydudstyr for at sikre, at mobiltelefonnet kan anvende frekvensbåndene under 821 MHz og over 832 MHz samt under 1 785 MHz og over 1 805 MHz. Dette vil blandt andet kræve et 2 MHz-beskyttelsesbånd fra 821-823 MHz og restriktioner i de 0,2 MHz, der ligger lige over 1 785 MHz og lige under 1 805 MHz.
(12)
PMSE-udstyr kan, navnlig når det bruges inden døre, blive udsat for skadelig interferens fra mobilnet og brugerudstyr såsom smarttelefoner, der anvender frekvensbånd, som ligger tæt op ad de frekvenser, der anvendes af trådløst PMSE-lydudstyr i de nævnte duplex gaps i 800 MHz-båndet og 1 800 MHz-båndet. I overensstemmelse med radiofrekvenspolitikprogrammets mål og principper om at finde metoder til at undgå skadelig interferens og udnytte frekvensressourcerne mere effektivt kunne en sådan skadelig interferens undgås ved hjælp af visse løsninger til afhjælpning over for interferens, f.eks. den særlige procedure for interferensfri drift af trådløse mikrofoner og øresnegle, der er beskrevet i bilag 2 i tillægget til CEPT-rapport 50, eller ved at anvende andre afhjælpningsforanstaltninger. Medlemsstaterne bør, hvor det er hensigtsmæssigt, fremme sådanne løsninger og aftaler om afhjælpning over for interferens, bl.a. ved at yde bistand eller vejledning til de berørte parter.
(13)
Behovet for frekvenser til sociale og kulturelle arrangementer vil ofte overstige de 29 MHz, der er til rådighed i duplex gaps i 800 MHz-båndet og 1 800 MHz-båndet. Da behovet for frekvenser til trådløst PMSE-lydudstyr varierer betydeligt, er det nødvendigt på EU-plan at sikre, at der på et holdbart grundlag stilles en basismængde frekvenser på ca. 60 MHz til rådighed for at tilgodese almindelige tilbagevendende behov, selv om dette ikke nødvendigvis vil dække alle de behov, der kan opstå.
(14)
Medlemsstaterne bør derfor stille en yderligere frekvensmængde på op til 30 MHz til rådighed til dækning af mulige behov i forbindelse med sociale og kulturelle arrangementer. Disse frekvenser bør udvælges fra afstemningsområder, der fastsættes af medlemsstaterne, fortrinsvis i frekvensområdet 470-790 MHz, ved at man udnytter »white spaces«. Den nøjagtige mængde frekvenser, der enten tildeles eller udstedes brugstilladelse for, bør afhænge af de specifikke behov, der udtrykkes, og skal ikke nødvendigvis altid være samtlige 30 MHz. Medlemsstaterne bør også beslutte på nationalt plan, hvilken type tilladelser og hvilke ansøgningsprocedurer der skal gælde for disse supplerende frekvensressourcer.
(15)
Endvidere bør frekvensbehov ud over 59 MHz, som kan forekomme i bestemte geografiske områder, f.eks. indholdsproduktions- og teaterkvarterer, eller i forbindelse med store og usædvanlige begivenheder, behandles sag for sag på nationalt plan og under hensyntagen til de særlige geografiske og tidsmæssige begrænsninger. Derfor bør medlemsstaterne kunne tillade brug af en større mængde frekvenser end basismængden på 59 MHz.
(16)
Ved at anvende forskellige frekvensblokke til forskellige analoge trådløse PMSE-anvendelser som f.eks. trådløse mikrofoner, øresnegle og talkback-systemer øger man mulighederne for at udnytte frekvenserne ved at undgå interferens forårsaget af intermodulation.
(17)
Da det er nødvendigt at stille passende frekvensressourcer til rådighed for trådløst PMSE-lydudstyr på et langsigtet grundlag for at imødekomme det stigende behov, bør resultaterne af det arbejde, der er udført af CEPT (13) i henhold til Kommissionens mandat af den 15. december 2011, finde anvendelse i Unionen og straks gennemføres af medlemsstaterne.
(18)
For at tage hensyn til udviklingen på området bør denne afgørelse jævnligt tages op til nyvurdering, og navnlig bør behovene for frekvenser til trådløst PMSE-lydudstyr og den faktiske brug af de samordnede frekvensbånd vurderes.
(19)
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Frekvensudvalget -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Denne afgørelse har til formål at samordne de tekniske vilkår for adgang til og effektiv udnyttelse af radiofrekvenser til trådløst PMSE-lydudstyr.
Artikel 2
I denne afgørelse forstås ved:
1) »trådløst PMSE-lydudstyr«: radioudstyr, der anvendes til transmission af analoge eller digitale lydsignaler mellem et begrænset antal sendere og modtagere, såsom radiomikrofoner, øresneglsystemer og lydforbindelser, der fortrinsvis anvendes til produktion af radio/TV-udsendelser og til private eller offentlige sociale eller kulturelle arrangementer
2) »ikke-interferensskabende og ikke-beskyttet grundlag«: at der ikke må skabes skadelig interferens for nogen radiokommunikationstjeneste, og at der ikke kan kræves nogen beskyttelse mod skadelig interferens fra radiokommunikationstjenester.
Artikel 3
1. Medlemsstaterne udpeger og stiller på et ikke-interferensskabende og ikke-beskyttet grundlag senest seks måneder efter, at denne afgørelse får virkning, frekvensbåndene 823-832 MHz og 1 785-1 805 MHz til rådighed for trådløst PMSE-lydudstyr på de tekniske vilkår, der er fastsat i bilaget.
2. Medlemsstaterne udpeger og stiller senest seks måneder efter, at denne afgørelse får virkning, radiofrekvenser til rådighed som supplement til de frekvenser, der er omfattet af stk. 1, således at supplerende ressourcer på mindst 30 MHz kan anvendes til trådløst PMSE-lydudstyr, alt afhængigt af brugernes behov. Når de pågældende frekvenser anvendes til trådløst PMSE-lydudstyr, sker det på et ikke-interferensskabende og ikke-beskyttet grundlag i forhold til brugere, der har en individuel ret til at anvende disse frekvenser.
3. Uden at det berører princippet om ikke-interferensskabelse og ikke-beskyttelse, opmuntrer medlemsstaterne for at forbedre sameksistensen mellem trådløst PMSE-lydudstyr, der anvender frekvensbåndene 823-832 MHz og 1 785-1 805 MHz og benyttes inden døre, og elektroniske mobilkommunikationsnet, til at gennemføre løsninger til afhjælpning over for interferens, hvor det er muligt og nødvendigt.
Artikel 4
Uanset artikel 3, stk. 1, kan en medlemsstat opretholde tilladelser og brugsrettigheder til frekvenser i frekvensbåndene 823-832 MHz og 1 785-1 805 MHz, der gælder på det tidspunkt, hvor denne afgørelse får virkning, dog kun i det omfang, det er nødvendigt, og indtil tilladelserne/rettighederne udløber. Den pågældende medlemsstat underretter Kommissionen herom og gør oplysningerne offentligt tilgængelige, medmindre andet er begrundet i hensynet til den offentlige sikkerhed og forsvaret.
Artikel 5
Medlemsstaterne overvåger nøje anvendelsen af de frekvensbånd, der er omfattet af denne afgørelse, og meddeler Kommissionen alle behov for at foretage ændringer i bilaget.
Artikel 6
Medlemsstaterne aflægger rapport til Kommissionen om gennemførelsen af denne afgørelse senest ni måneder efter, at den får virkning.
Artikel 7
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 1. september 2014.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,
annettu 1 päivänä syyskuuta 2014,
unionissa ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomissa audiolaitteistoissa käytettäviä radiotaajuuksia koskevista yhdenmukaistetuista teknisistä ehdoista
(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6011)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2014/641/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä 7 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 676/2002/EY (1) (radiotaajuuspäätös) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Ohjelma- ja tapahtumatuotannon (PMSE) laitteistot kattavat laajan valikoiman videokuvan ja äänen siirtosovelluksia, joista on tulossa entistä tärkeämpiä unionin media- ja viihdeteollisuuden kehityksen kannalta. Näitä sovelluksia käytetään lähetystoiminnassa, kulttuuritapahtumissa, musiikki- ja teatteriesityksissä sekä sosiaalisissa ja urheilutapahtumissa. Ohjelma- ja tapahtumatuotannon laitteistoja käytetään ammatillisissa ja muissa kuin ammatillisissa tarkoituksissa paikallisista tapahtumista aina unionin laajuisiin tapahtumiin saakka. Langattomat mikrofonit ovat yleisin ja laajimmin levinnyt ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen tyyppi; niihin liittyviä järjestelmiä ovat kannettavat korvamonitori- ja komentojärjestelmät ja audiolinkit.
(2)
Komissio tunnusti 26 päivänä syyskuuta 2012 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antamassaan tiedonannossa (2) kulttuurialan ja luovien toimialojen olevan yksi Euroopan dynaamisimpia talouden aloja ja Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden keskeinen edistäjä. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 243/2012/EU (3) ja erityisesti sen 8 artiklan 5 kohdassa korostetaan ohjelma- ja tapahtumatuotannon merkitystä ja edellytetään, että jäsenvaltiot pyrkivät yhteistyössä komission kanssa varmistamaan tarvittavat taajuusalueet tällaisille laitteistoille sisämarkkinoiden yhdentymiskehityksen ja kulttuurin saatavuuden parantamista koskevien unionin tavoitteiden mukaisesti. Lisäksi mainitun päätöksen 6 artiklan 6 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on selvitettävä keinoja ja tarvittaessa toteutettava teknisiä ja sääntelyllisiä toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa, että 800 MHz:n taajuusalueen vapauttaminen ei aiheuta haittaa ohjelma- ja tapahtumatuotannon laitteistojen käyttäjille.
(3)
Ohjelma- ja tapahtumatuotannon laitteistoissa käytettäviä taajuuksia koskeva sääntelykehys ei ole nykyisin täysin yhdenmukainen EU:n jäsenvaltioissa. Tämä johtuu historiallisista eroista kansallisissa taajuussuunnitelmissa ja vaihtelevien kansallisten vaatimusten ja paikallisten tarpeiden hallinnoinnissa. Vaikka monet jäsenvaltiot soveltavat Euroopan radioviestintäkomitean (ERC) suositusta 70-03 ja sen liitettä 10 (4) sekä ERC:n suositusta 25-10 ja sen liitettä 2 (5), joissa annetaan ohjeita ohjelma- ja tapahtumatuotannon laitteiden taajuuskaistoista ja teknisistä parametreista, nämä suositukset eivät kuitenkaan oikeudellisesti takaa ohjelma- ja tapahtumatuotannon laitteistoissa käytettävien taajuuksien yhdenmukaistamista unionissa.
(4)
Ohjelma- ja tapahtumatuotannon laitteistoissa käytettävien taajuuksien yhdenmukaistamisen pitäisi edistää sisämarkkinoiden tavoitteiden saavuttamista, koska se parantaa taajuuksien käytön laatua ja tehokkuutta, antaa pitkän aikavälin näkyvyyttä ja oikeusvarmuutta asianomaisten taajuuskaistojen käyttömahdollisuuksille unionissa, stimuloi tutkimus- ja kehitystyötä, kuten ohjelma- ja tapahtumatuotannon laitteistojen digitalisointia ja muita taajuuksien tehokkaaseen käyttöön liittyviä näkökohtia, kannustaa valmistajia investoimaan ohjelma- ja tapahtumatuotannon teknologiaan, alentaa hintoja, mahdollistaa mittakaavaetujen saavuttamisen, edistää laitteiden rajat ylittävää siirrettävyyttä ja yhteentoimivuutta ja auttaa välttämään käyttämättömien taajuuksien jäämisen käyttämättömiksi.
(5)
Vaikka ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen taajuustarpeet vaihtelevat huomattavasti välillä 8 MHz ja 144 MHz (6) paikallisista ja ajallisista erityistarpeista riippuen, ammattikäyttäjät ovat ilmaisseet, että heidän ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiosovellusten päivittäinen taajuustarpeensa koskee UHF-alueen 96 MHz taajuutta.
(6)
Tarvitaan riittävä määrä yhdenmukaistettuja taajuuksia, jotta ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen taajuustarpeet voidaan täyttää. Vähimmäisvaatimuksena olisi oltava, että määritellään vähimmäismäärä taajuuksia, joita sovelletaan koko unionissa. Tämä toisi mittakaavaetuja ja varmistaisi sisämarkkinoiden toiminnan. Komission päätöksellä 2006/771/EY (7) nykyisin yhdenmukaistetut taajuudet, eli 2 MHz (863-865 MHz) lyhyen kantaman laitteille, joihin lukeutuvat ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomat audiosovellukset, eivät riitä täyttämään käyttäjien tarpeita, sillä mainittu päätös kattaa ainoastaan pienen osan ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen käytöstä, ja lisäksi suurin osa vaadituista taajuuksista on löydettävä päätöksen kattamien kaistojen ulkopuolelta.
(7)
Ohjelma- ja tapahtumatuotannon audiolaitteistoille on määritelty erilaisia viritysalueita ERC:n suosituksissa 70-03 (liite 10) ja 25-10 (liite 2), ja ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen toimiala, mukaan lukien valmistajat ja käyttäjät, ovat myös ilmaisseet pitävänsä parhaana viritysaluetta 470-790 MHz. Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssi (CEPT) totesi 800 MHz:n taajuusalueen yhdenmukaistamista koskevassa raportissaan 32 (8) taajuusalueella 470-790 MHz olevien limitettyjen kanavien tai valkoisten kohtien merkityksen ohjelma- ja tapahtumatuotannon laitteistojen käyttäjille ja vaati, että kyseiset taajuudet säilytetään pääasiassa sellaisten ohjelma- ja tapahtumatuotannon sovellusten käytössä, jotka vaativat tietyn tasoista suojausta. Jäsenvaltiot toimittavat CEPT:lle tietoja taajuuksien käytöstä ja ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen käyttäjiin niiden alueella sovellettavista teknisistä ja sääntelyedellytyksistä sekä luettelon kansallisen hallinnon yhteyspisteistä, joista ohjelma- ja tapahtumatuotannon sidosryhmät voivat saada tietoja ohjelma- ja tapahtumatuotannon sovelluksissa käytettävien taajuuksien käyttöehdoista.
(8)
CEPT:n raportissa 32 tuodaan esiin, että ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomissa audiolaitteistoissa käytettävien taajuuksien saatavuuteen kohdistuu entistä suurempia rajoituksia, ja käsitellään tarvetta tehdä tarvittavia mukautuksia. Komission päätöksessä 2010/267/EU (9), joka koskee taajuusalueen 790-862 MHz käytön teknisten ehtojen yhdenmukaistamista sähköisten viestintäpalvelujen tarjontaa varten muulla kuin yksinoikeuteen perustuvalla tavalla, vähennetään tämän taajuusalueen saatavuutta ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomissa audiolaitteistoissa. On löydettävä vaihtoehtoinen pitkän aikavälin ratkaisu, jolla varmistetaan ohjelma- ja tapahtumatuotannon tulevaisuus, joko määrittelemällä uusia taajuuksia tai ottamalla käyttöön taajuuksien yhteiskäyttö.
(9)
Siksi komissio antoi 15 päivänä joulukuuta 2011 päätöksen N:o 676/2002/EY 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssille (CEPT) valtuutuksen (10), joka koskee langattomissa radiomikrofoneissa ja langattomissa videokameroissa käytettävien taajuuksien yhdenmukaistamisvaihtoehtojen teknisiä edellytyksiä.
(10)
Tämän valtuutuksen pohjalta CEPT hyväksyi 8 päivänä maaliskuuta 2013 raporttinsa 50 (11). Raportissa todetaan, että 821-832 MHz:n ja 1 785-1 805 MHz:n taajuusalueet, jotka ovat keskiaukkoja sähköisissä viestintäjärjestelmissä käytetyillä taajuuskaistoilla, soveltuisivat tietyin ehdoin yhdenmukaistettuun käyttöön ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomissa audiolaitteistoissa. Langattomia videokameroita, joiden taajuusvaatimukset ovat erilaiset ja jotka käyttävät eri taajuuskaistoja, olisi käsiteltävä erikseen. CEPT:n raportin 50 lisäyksessä (12) määritellään edelleen edellytykset näiden keskiaukkojen käytölle ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomissa audiosovelluksissa sekä menettelyt, joilla arvioidaan ja rajoitetaan häiriöiden riskiä langattomien mikrofoni- ja korvamonitorilinkkien osalta.
(11)
CEPT:n raportissa 50 tuodaan myös esiin tarve suojata 800 MHz:n ja 1 800 MHz:n taajuuskaistoilla solukkoverkkoon perustuvia matkaviestinjärjestelmiä ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen aiheuttamilta haitallisilta häiriöiltä sen varmistamiseksi, että solukkoverkkoon perustuvat matkaviestinjärjestelmät voivat toimia alle 821 MHz:n ja yli 832 MHz:n kaistoilla sekä alle 1 785 MHz:n ja yli 1 805 MHz:n kaistoilla. Tämä vaatisi esimerkiksi 2 MHz:n suojakaistaa välillä 821-823 MHz ja rajoituksia 0,2 MHz:n kaistalla välittömästi 1 785 MHz:n yläpuolella ja 1 805 MHz:n alapuolella.
(12)
Ohjelma- ja tapahtumatuotannon laitteistoihin, varsinkin kun niitä käytetään sisätiloissa, voi kohdistua sellaisten soluverkkojen ja käyttäjälaitteiden kuten älypuhelimien aiheuttamia häiriöitä, jotka käyttävät viereisiä taajuuskaistoja lähellä ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen 800 MHz:n ja 1 800 MHz:n keskiaukoissa käyttämiä taajuuksia. Ottaen huomioon radiotaajuuspoliittisen ohjelman tavoitteet ja periaatteet, joiden mukaan on pyrittävä löytämään keinoja välttää haitallisia häiriöitä ja parantaa taajuuksien käytön tehokkuutta, tällaiset haitalliset häiriöt voitaisiin välttää tietyillä häiriöiden lieventämisratkaisuilla, kuten CEPT:n raportin 50 lisäyksen liitteessä 2 määritellyllä langattomien mikrofoni- ja korvamonitorilinkkien häiriötöntä käyttöä koskevalla menettelyllä, tai soveltamalla muita lieventämisratkaisuja. Jäsenvaltioiden olisi, silloin kuin se on tarkoituksenmukaista, edistettävä tällaisten häiriöiden lieventämisratkaisujen ja sopimusten soveltamista, muun muassa tarjoamalla apua tai ohjeistusta asianomaisille osapuolille.
(13)
Sosiaalisten ja kulttuuritapahtumien vaatimukset ylittävät usein 29 MHz:n määrän, joka on käytettävissä 800 MHz:n ja 1 800 MHz:n taajuuskaistojen keskiaukoissa. Koska ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen käytön taajuusvaatimukset vaihtelevat huomattavasti, on tarpeellista varmistaa, että unionin tasolla on saatavilla noin 60 MHz:n kestävän taajuusspektrin perustaso, jotta voidaan täyttää ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen käyttäjien toistuvat tavanomaiset tarpeet, vaikka tämä ei kattaisikaan kaikkia mahdollisesti esiintyviä vaatimuksia.
(14)
Siksi jäsenvaltioiden olisi asetettava saataville enintään 30 MHz:n lisämäärä ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiosovellusten mahdollisten tarpeiden täyttämiseksi sosiaalisissa ja kulttuuritapahtumissa. Tällaiset taajuudet olisi valittava viritysalueilta, joista jäsenvaltiot päättävät, mieluiten 470-790 MHz:n taajuusalueelta, käyttäen valkoisia kohtia. Annettavien tai valtuutettavien taajuuksien tarkan määrän pitäisi riippua ilmaistuista nimenomaisista tarpeista, eikä se aina vaadi koko 30 MHz:n käyttöä. Jäsenvaltioiden olisi lisäksi päätettävä kansallisella tasolla, mitä valtuutustyyppiä ja pyyntömenettelyjä niiden olisi sovellettava näihin lisätaajuuksiin.
(15)
Lisäksi 59 MHz:n ylittäviä taajuustarpeita, joita saattaa esiintyä määrätyillä maantieteellisillä alueilla, kuten sisällöntuotantoalueilla tai teatterialueilla, tai suurissa ja poikkeuksellisissa tapahtumissa, on parasta käsitellä tapauskohtaisesti kansallisella tasolla ottaen huomioon erityiset maantieteelliset ja ajalliset rajoitukset. Siksi jäsenvaltioiden olisi voitava edelleen sallia 59 MHz:n perustason ylittävien taajuuksien käyttö.
(16)
Eri taajuuslohkojen käyttäminen erilaisille analogisille ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomille audiosovelluksille kuten langattomille mikrofoneille, korvamonitoreille ja komentojärjestelmille lisää taajuuksien käyttömahdollisuuksia, kun vältetään keskinäismodulaation aiheuttamat häiriöt.
(17)
CEPT:n komission 15 päivänä joulukuuta 2011 antaman valtuutuksen nojalla tekemän työn tulokset (13) olisi otettava käyttöön unionissa ja jäsenvaltioiden olisi pantava ne viipymättä täytäntöön, kun otetaan huomioon tarve osoittaa ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomille audiolaitteistoille soveltuvia taajuuksia pitkällä aikavälillä, jotta taajuuksien kasvavaan kysyntään voidaan vastata.
(18)
Tätä päätöstä on tarpeellista arvioida säännöllisesti uudelleen, jotta voidaan ottaa huomioon uudet kehitysaskeleet ja erityisesti arvioida ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen taajuusvaatimuksia ja yhdenmukaistettujen kaistojen tosiasiallista käyttöä.
(19)
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat radiotaajuuskomitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Tämän päätöksen tavoitteena on yhdenmukaistaa tekniset ehdot, jotka koskevat radiotaajuuksien saatavuutta ja tehokasta käyttöä ohjelma- ja tapahtumatuotannossa (PMSE) käytettävissä langattomissa audiolaitteistoissa.
2 artikla
Tässä päätöksessä tarkoitetaan
1)
’ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomilla audiolaitteistoilla’ analogisten tai digitaalisten audiosignaalien siirtämiseen rajallisen lähetin- ja vastaanotinmäärän välillä käytettäviä radiolaitteistoja, kuten radiomikrofoneja, korvamonitorijärjestelmiä ja audiolinkkejä, joita käytetään pääasiassa radio- ja televisio-ohjelmien tuotannossa tai yksityisissä tai julkisissa sosiaalisissa tai kulttuuritapahtumissa;
2)
ilmaisulla ’häiriöttömyyden ja suojaamattomuuden periaatteen mukaisesti’ sitä, ettei ole sallittua aiheuttaa häiriöitä radioviestintäpalveluille eikä vaatia suojausta radioviestintäpalveluista peräisin olevilta haitallisilta häiriöiltä.
3 artikla
1. Jäsenvaltioiden on kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta varattava ja asetettava saataville häiriöttömyyden ja suojaamattomuuden periaatteen mukaisesti taajuuskaistat 823-832 MHz ja 1 785-1 805 MHz ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomille audiolaitteistoille tämän päätöksen liitteessä esitettyjen teknisten vaatimusten mukaisesti.
2. Jäsenvaltioiden on kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta varattava ja asetettava saataville 1 kohdassa tarkoitettujen taajuuksien lisäksi radiotaajuudet siten, että ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomissa audiolaitteistoissa voidaan käyttää vähintään 30 MHz:n lisämäärää käyttäjien tarpeiden mukaan. Tällaisessa taajuuksien käytössä ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomissa audiolaitteistoissa on noudatettava häiriöttömyyden ja suojaamattomuuden periaatetta suhteessa käyttäjiin, joilla on yksittäinen lupa käyttää tällaisia taajuuksia.
3. Jotta voidaan parantaa 823-832 MHz:n ja 1 785-1 805 MHz:n taajuuskaistoilla sisätiloissa käytettävien ohjelma- ja tapahtumatuotannon langattomien audiolaitteistojen ja matkaviestintäverkkojen rinnakkaistoimintaa, jäsenvaltioiden on edistettävä, silloin kun se on mahdollista ja tarpeellista, häiriöiden lieventämisratkaisujen toteuttamista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta häiriöttömyyden ja suojaamattomuuden periaatetta.
4 artikla
Sen estämättä, mitä 3 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltio voi pitää voimassa 823-832 MHz:n ja 1 785-1 805 MHz:n taajuuskaistojen taajuuksia koskevat valtuutukset ja käyttöoikeudet, jotka ovat voimassa tämän päätöksen voimaantuloajankohtana, ainoastaan niiden voimassaolon päättymiseen saakka ja siinä määrin kuin se on tarpeellista. Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava tästä komissiolle ja julkaistava tieto, ellei yleiseen turvallisuuteen ja puolustukseen liittyvistä syistä muuta johdu.
5 artikla
Jäsenvaltioiden on valvottava tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvien taajuuskaistojen käyttöä varmistaakseen niiden tehokkaan käytön ja raportoitava komissiolle liitteen muuttamista koskevista tarpeista.
6 artikla
Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle kertomus tämän päätöksen täytäntöönpanosta viimeistään yhdeksän kuukauden kuluttua sen voimaantulosta.
7 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä 1 päivänä syyskuuta 2014.