RÅDETS AFGØRELSE 2013/755/EU
af 25. november 2013
om de oversøiske landes og territoriers associering med Den Europæiske Union
(»associeringsafgørelse«)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 203,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,
efter en særlig lovgivningsprocedure, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Denne afgørelse erstatter Rådets afgørelse 2001/822/EF (1), der er gældende indtil den 31. december 2013. I henhold til artikel 62 i afgørelse 2001/822/EF fastsætter Rådet de bestemmelser, der skal fastlægge den efterfølgende gennemførelse af principperne i artikel 198-202 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).
(2)
I sine konklusioner af 22. december 2009 om EU's forbindelser med de oversøiske lande og territorier (OLT’er) tilskyndede Rådet Kommissionen til inden juli 2012 at fremsætte et forslag til retsakt med henblik på revision af associeringsafgørelsen. Rådet tilsluttede sig Kommissionens forslag om at basere det fremtidige partnerskab mellem Unionen og OLT'erne på tre grundsten: 1) fremme konkurrenceevnen, 2) styrke modstandsdygtigheden og mindske sårbarheden og 3) fremme samarbejde og integration mellem OLT'erne og andre partnere og naboregioner.
(3)
Kommissionen afholdt en offentlig høring mellem juni og oktober 2008 og foreslog et antal retningslinjer for en ny associeringsafgørelse. Resultaterne af denne høring blev fremlagt i en meddelelse af 6. november 2009 med titlen »Elementer til et nyt partnerskab mellem EU og de oversøiske lande og territorier (OLT'erne)«.
(4)
TEUF og deraf afledt ret finder ikke automatisk anvendelse på OLT'erne, bortset fra et antal bestemmelser, som eksplicit fastsætter det modsatte. OLT'er er ikke tredjelande, men de udgør heller ikke en del af det indre marked og skal i handelsmæssig sammenhæng opfylde de forpligtelser, som er fastlagt i forholdet til tredjelande, navnlig med hensyn til oprindelsesregler, overholdelse af dyresundheds- og plantesundhedsstandarder og beskyttelsesforanstaltninger.
(5)
Det særlige forhold mellem Unionen og OLT'erne bør fjerne sig fra det klassiske udviklingssamarbejde og bevæge sig i retning af et gensidigt partnerskab til støtte for OLT'ernes bæredygtige udvikling. Solidariteten mellem Unionen og OLT'erne bør desuden baseres på deres unikke bånd og deres tilhørsforhold til den samme »europæiske familie«.
(6)
Civilsamfundets bidrag til udviklingen i OLT'erne kan forbedres ved at styrke civilsamfundsorganisationerne i alle aspekter af samarbejdet.
(7)
I betragtning af OLT'ernes geografiske beliggenhed bør samarbejdet mellem dem og deres naboer - trods de enkelte aktørers forskellige status i forhold til EU-retten i et givet geografisk område - fortsættes i alle parters interesse med særligt fokus på områder af fælles interesse og på fremme af Unionens værdier og standarder. OLT'erne kan desuden virke som regionale ekspertiseknudepunkter eller -centre i deres regioner.
(8)
Unionen bør støtte et OLT's politikker og strategier på et område af fælles interesse på grundlag af det pågældende OLT's specifikke behov, potentiale og valg.
(9)
Associeringen bør være rettet mod at sikre bevarelsen, genopretningen og den bæredygtige udnyttelse af den biologiske mangfoldighed og økosystemtjenester som et vigtigt led i opnåelsen af bæredygtig udvikling.
(10)
OLT'ernes landarealer og havområder rummer en stor biodiversitet. Klimaændringer kan påvirke OLT'ernes naturmiljø og udgør en trussel mod deres bæredygtige udvikling. Tiltag på områderne bevarelse af biodiversitet og økosystemtjenester, katastroferisikobegrænsning, bæredygtig forvaltning af naturressourcer og fremme af vedvarende energi vil bidrage til tilpasningen til og modvirkningen af klimaændringer i OLT'erne.
(11)
Den vigtige rolle, som OLT'er kan spille ved at bidrage til opfyldelsen af Unionens forpligtelser i multilaterale miljøaftaler, bør anerkendes i forholdet mellem Unionen og OLT'erne.
(12)
Det er vigtigt at støtte OLT'erne i deres indsats for at blive mindre afhængige af fossile brændstoffer og dermed nedbringe deres sårbarhed over for adgang til brændstoffer og prisudsving, hvilket vil gøre deres økonomier mere modstandsdygtige og mindre sårbare over for eksterne kriser.
(13)
Unionen kan hjælpe OLT'erne i deres indsats for at mindske deres sårbarhed over for katastrofer og støtte de tiltag og foranstaltninger, som de iværksætter med henblik herpå.
(14)
Konsekvenserne af OLT'ernes fjerne beliggenhed er en hindring for deres konkurrenceevne, og det er derfor vigtigt at forbedre OLT'ernes tilgængelighed.
(15)
Unionen og OLT'erne anerkender betydningen af uddannelse og erhvervsuddannelse som en løftestang for OLT'ernes bæredygtige udvikling.
(16)
OLT'ernes videre økonomiske og sociale udvikling bør tilsammen støtte og være rettet mod at styrke OLT-økonomiernes konkurrenceevne og sikre social velfærd og social inklusion, især for udsatte grupper og handicappede. Samarbejdet mellem Unionen og OLT'erne bør i den henseende omfatte udveksling af information og bedste praksis på de relevante områder, bl.a. kompetenceudvikling og social beskyttelse, samt fremme af handicappedes rettigheder under hensyntagen til principperne i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap. Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bør desuden bidrage til at fremme anstændigt arbejde, herunder bedste praksis for dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, samt respekt for grundlæggende arbejdsnormer, lige muligheder, ikkeforskelsbehandling og adgangsmuligheder i OLT'erne og de regioner, som de er beliggende i.
(17)
Turisme kan udgøre et område for samarbejde mellem Unionen og OLT'erne. Formålet med samarbejdet bør være at støtte den indsats, som myndighederne i OLT'erne gør, for at opnå maksimalt udbytte af lokal, regional og international turisme og stimulere private finansielle strømme fra Unionen og andre kilder til udviklingen af turisme i OLT'erne. Der bør lægges særlig vægt på nødvendigheden af at integrere turisme i befolkningens sociale, kulturelle og økonomiske liv samt på respekt for miljøet.
(18)
Forekomsten af overførbare sygdomme i OLT'erne, f.eks. denguefeber i Vestindien og Stillehavsområdet og chikungunya i regionerne i Det Indiske Ocean, kan have en alvorlig negativ sundhedsmæssig og økonomisk konsekvens. Ud over at mindske de berørte befolkningsgruppers produktivitet vil epidemier i OLT'erne sandsynligvis kraftigt påvirke turismen, som er en bærende kraft i mange OLT'ers økonomier. Det store antal turister og vandrende arbejdstagere, der rejser til OLT'erne, gør OLT'erne sårbare over for indførsel af infektionssygdomme. Modsat kan den store strøm af mennesker, der rejser tilbage fra OLT'erne, indføre overførbare sygdomme i Europa. Det er derfor afgørende at skabe en »sikker turisme« af hensyn til bæredygtigheden i disse OLT'ers økonomier, som i høj grad er afhængige af turisme.
(19)
Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bør tage højde for og bidrage til bevarelsen af OLT'ernes kulturelle mangfoldighed og identitet.
(20)
Unionen anerkender betydningen af at udvikle et mere aktivt partnerskab med OLT'erne med hensyn til god forvaltningsskik og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, terrorisme og korruption.
(21)
Handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde mellem Unionen og OLT'erne bør bidrage til målet om bæredygtig økonomisk udvikling, social udvikling og miljøbeskyttelse.
(22)
De globale forandringer, der kommer til udtryk i den fortsatte handelsliberaliseringsproces, involverer i vidt omfang Unionen, som er OLT'ernes vigtigste handelspartner, deres AVS-nabolande og andre økonomiske partnere.
(23)
OLT'erne er sårbare øsamfund, der har behov for passende beskyttelse, bl.a. i forbindelse med affaldshåndtering. Hvad angår radioaktivt affald ydes en sådan beskyttelse i henhold til Euratomtraktatens artikel 198 og heraf afledt ret, undtagen for Grønland, som Euratomtraktaten ikke finder anvendelse på. Med hensyn til andet affald bør det specificeres, hvilke EU-regler der finder anvendelse på OLT'erne.
(24)
Denne afgørelse bør resultere i mere fleksible oprindelsesregler, herunder nye muligheder for oprindelseskumulation. Kumulation bør ikke kun være en mulighed for OLT'er og lande med økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA-lande), men bør på visse betingelser også gælde produkter fra lande, som er omfattet af en frihandelsaftale med Unionen, samt, på visse betingelser, produkter, som indføres told- og kvotefrit i Unionen under den generelle toldpræferenceordning (2). Det er nødvendigt at opstille betingelser for at undgå handelsfordrejning og sikre, at kumulationsordningerne fungerer efter hensigten.
(25)
Procedurerne for certificering af OLT-oprindelsen bør ajourføres af hensyn til de berørte virksomheder og administrative myndigheder i OLT'erne. Bestemmelserne om administrativt samarbejde mellem Unionen og OLT'erne bør ajourføres i overensstemmelse hermed.
(26)
Der bør fastsættes metoder for administrativt samarbejde og en mulighed for midlertidigt at inddrage præferencebehandlingen af alle eller visse produkter med oprindelse i OLT'erne i tilfælde af svig, uregelmæssigheder eller systematisk manglende overholdelse af reglerne om varers oprindelse eller manglende deltagelse i det administrative samarbejde. Der bør desuden fastsættes tilstrækkeligt detaljerede beskyttelses- og overvågningsbestemmelser. Dette vil sikre, at OLT'ernes og Unionens kompetente myndigheder og de erhvervsdrivende har adgang til klare og gennemsigtige regler og procedurer. Endelig er det et spørgsmål af fælles interesse at sikre en korrekt anvendelse af de procedurer og ordninger, der giver OLT'erne mulighed for told- og kvotefrit at eksportere varer til Unionen.
(27)
Det er under hensyntagen til målet om integration og udvikling af den globale handel med tjenesteydelser og om etablering nødvendigt at støtte udviklingen af markederne for tjenesteydelser og investeringsmulighederne ved at forbedre OLT-tjenesteydelsers og -investeringers adgang til EU-markedet. Unionen bør i den forbindelse tilbyde OLT'erne den bedst mulige behandling, som tilbydes enhver anden handelspartner gennem omfattende mestbegunstigelsesklausuler, og samtidig sikre OLT'erne mere fleksible muligheder for handelsforbindelser, idet den behandling, som OLT'erne tilbyder Unionen, begrænses til, hvad andre større handelsøkonomier er blevet tilbudt.
(28)
Intellektuelle ejendomsrettigheder har afgørende betydning for innovationsfremme og er et værktøj, som kan fremme økonomisk og social udvikling. De er til gavn for landene, fordi de giver dem mulighed for at beskytte intellektuelle værker og aktiver. Beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder er med til at fremme handel, vækst og udenlandske investeringer og bekæmpe de sundheds- og sikkerhedsrisici, der er forbundet med forfalskede produkter. OLT'erne kan have gavn af en politik for intellektuelle ejendomsrettigheder, især i forbindelse med bevarelse af biodiversitet og udvikling af teknologi.
(29)
Sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger og tekniske handelshindringer kan have en indvirkning på handelen og nødvendiggøre et samarbejde. Handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde bør også vedrøre konkurrencepolitikker og intellektuelle ejendomsrettigheder, som har betydning for den ligelige fordeling af handelsfordelene.
(30)
For at sikre, at OLT'erne kan deltage i EU's indre marked og i regionale, subregionale og internationale markeder på de bedste vilkår, er det vigtigt at udvikle OLT'ernes kapacitet på relevante områder. Det drejer sig bl.a. om at udvikle menneskelige ressourcer og kompetencer, udvikle små og mellemstore virksomheder, diversificere de økonomiske sektorer og gennemføre passende lovgivning for at skabe et erhvervsklima, som kan tiltrække investeringer.
(31)
På området finansielle tjenesteydelser bør samarbejdet mellem Unionen og OLT'erne bidrage til opbygningen af et mere sikkert, forsvarligt og gennemsigtigt finansielt system, som er afgørende, hvis den globale finansielle stabilitet skal forbedres og den bæredygtige vækst understøttes. Indsatsen på dette område bør have fokus på konvergens med internationalt vedtagne standarder og tilnærmelse af OLT'ernes lovgivning til EU-retten om finansielle tjenesteydelser. Der bør rettes behørig opmærksomhed mod at styrke den administrative kapacitet hos OLT-myndighederne, herunder på tilsynsområdet.
(32)
Der bør ydes finansiel bistand til OLT'erne på grundlag af ensartede, gennemskuelige og effektive kriterier, der tager hensyn til OLT'ernes behov og resultater. Sådanne kriterier bør tage højde for befolkningsstørrelse, bruttonationalproduktets størrelse (BNP), omfanget af tidligere tildelinger fra Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) og begrænsninger, som skyldes OLT'ernes geografiske isolation.
(33)
Af effektivitets- og forenklingshensyn og for at anerkende OLT-myndighedernes forvaltningsmæssige kapacitet bør de finansielle ressourcer, der tildeles OLT'erne, forvaltes på grundlag af et gensidigt partnerskab. OLT'ernes myndigheder bør desuden påtage sig ansvaret for at formulere og gennemføre de politikker, der vedtages mellem parterne i form af samarbejdsstrategier.
(34)
Procedurerne vedrørende finansiel bistand bør overdrage hovedansvaret for programmeringen og gennemførelsen af samarbejdet om 11. EUF til navnlig OLT'erne. Samarbejdet bør i hovedsagen foregå i overensstemmelse med OLT'ernes territoriale bestemmelser og bør underbygge støtten til overvågning, evaluering og revision af de planlagte aktiviteter. Der bør tages hensyn til OLT'ernes begrænsede administrative og menneskelige ressourcer i programmerings- og gennemførelsesprocessen. Det er desuden nødvendigt at præcisere, at OLT'erne er berettigede til at modtage midler fra forskellige finansieringskilder.
(35)
OLT'er kan deltage i europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS) i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 (3). Regionalt samarbejde for OLT'er kan derfor bestå i, at de deltager i en EGTS i overensstemmelse med de ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som OLT'et hører under. OLT-medlemmer i en EGTS kan være berettigede til regional finansiering.
(36)
Af hensyn til den teknologiske udvikling og ændringer i toldlovgivningen bør Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF ligeledes få delegeret beføjelse til at vedtage retsakter om ændring af tillæggene til bilag VI. Det er særlig vigtigt, at Kommissionen afholder relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Rådet.
(37)
Rådet bør på grundlag af denne afgørelse kunne reagere på alle ovennævnte faktorer på en innovativ måde, der både er i tråd med og tilpasset til de forskellige situationer -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
FØRSTE DEL
ALMINDELIGE BESTEMMELSER VEDRØRENDE DE OVERSØISKE LANDES OG TERRITORIERS ASSOCIERING MED UNIONEN
Kapitel 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 1
Formål
1. Ved denne afgørelse fastlægges de oversøiske landes og territoriers (OLT'ers) associering med Unionen (»associeringen«), der udgør et partnerskab på grundlag af artikel 198 i TEUF til støtte for OLT'ernes bæredygtige udvikling og til fremme af Unionens værdier og standarder i resten af verden.
2. Partnerne i associeringen er Unionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under.
Artikel 2
Territorialt anvendelsesområde
Associeringen finder anvendelse på de OLT'er, der er opført i bilag II til TEUF.
Artikel 3
Mål, principper og værdier
1. Associeringen mellem Unionen og OLT'erne bygger på mål, principper og værdier, som OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, og Unionen har til fælles.
2. Associeringen tilstræber at opfylde de overordnede mål, der er fastsat i artikel 199 i TEUF, ved at styrke OLT'ernes konkurrenceevne, forbedre deres modstandsdygtighed, mindske deres økonomiske og miljømæssige sårbarhed og fremme samarbejdet mellem dem og andre partnere.
3. I bestræbelserne på at nå disse mål respekterer associeringen de grundlæggende principper om frihed, demokrati, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, retsstaten, god regeringsførelse og bæredygtig udvikling, som OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, har til fælles.
4. Der må ikke forekomme forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering inden for de samarbejdsområder, der er omhandlet i denne afgørelse.
5. Partnerne anerkender hinandens ret til at fastsætte egne politikker og mål for bæredygtig udvikling, fastsætte egne niveauer for national miljøbeskyttelse og beskyttelse af arbejdstagere og vedtage eller ændre berørte love og politikker i overensstemmelse hermed under hensyntagen til deres tilslutning til internationalt anerkendte standarder og aftaler. De tilstræber i den forbindelse at sikre et højt miljø- og arbejdstagermæssigt beskyttelsesniveau.
6. Ved gennemførelsen af denne afgørelse følger partnerne gennemsigtigheds- og nærhedsprincippet og imødekommer behovet for effektivitet og tager ligeligt hensyn til de tre grundsten i OLT'ernes bæredygtige udvikling: økonomisk udvikling, social udvikling og miljøbeskyttelse.
Artikel 4
Forvaltning af associeringen
Kommissionen og OLT'ernes myndigheder og om nødvendigt de medlemsstater, som OLT'erne hører under, forvalter associeringen i overensstemmelse med deres respektive institutionelle, retlige og finansielle beføjelser.
Artikel 5
Gensidige interesser, komplementaritet og prioriteter
1. Associeringen udgør rammen for politisk dialog og samarbejde om spørgsmål af fælles interesse.
2. Samarbejde på områder af fælles interesse prioriteres, bl.a.:
a)
økonomisk diversificering af OLT'ernes økonomier, herunder deres videre integrering i verdensøkonomien og i de regionale økonomier
b)
fremme af grøn vækst
c)
bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder bevarelse og bæredygtig udnyttelse af biodiversiteten og økosystemtjenesterne
d)
tilpasning til og modvirkning af konsekvenserne af klimaændringer
e)
fremme af katastroferisikobegrænsning
f)
fremme af forskning, innovation og videnskabelige samarbejdsaktiviteter
g)
fremme af den sociale, kulturelle og økonomiske udveksling mellem OLT'erne, deres nabolande og andre partnere.
3. Samarbejdet på områderne af fælles interesse er rettet mod at fremme OLT'ernes autonomi og udviklingen af OLT'ernes kapacitet til at udforme, gennemføre og kontrollere de strategier og politikker, der er nævnt i stk. 2.
Artikel 6
Fremme af associeringen
1. Med henblik på at styrke de gensidige forbindelser tilstræber Unionen og OLT'erne at udbrede kendskabet til associeringen blandt deres borgere, især ved at fremme udviklingen af forbindelserne og samarbejdet mellem myndighederne, det akademiske miljø, civilsamfundet og erhvervslivet i OLT'erne på den ene side og deres forhandlingspartnere i Unionen på den anden.
2. OLT'erne gør en indsats for at styrke og fremme deres forbindelser med Unionen som helhed. Medlemsstaterne støtter denne indsats.
Artikel 7
Regionalt samarbejde, regional integration og samarbejde med andre partnere
1. Med forbehold af artikel 3 i denne afgørelse er associeringen rettet mod at støtte OLT'erne i deres indsats for at deltage i relevante internationale, regionale og/eller subregionale samarbejdsinitiativer samt i regionale eller subregionale integrationsprocesser i tråd med deres egne forhåbninger og i overensstemmelse med de mål og prioriteter, som de kompetente OLT-myndigheder har fastsat.
2. Unionen og OLT'erne kan med henblik herpå udveksle oplysninger og bedste praksis eller etablere enhver anden form for tæt samarbejde og koordinering med andre partnere som led i OLT'ernes deltagelse i regionale og internationale organisationer og eventuelt gennem internationale aftaler.
3. Associeringen tilstræber at støtte samarbejdet mellem OLT'erne og andre partnere på de samarbejdsområder, der er fastsat i denne afgørelses anden og tredje del. Målet med associeringen er i den forbindelse at fremme samarbejdet mellem OLT'erne og regionerne i den yderste periferi, som er nævnt i artikel 349 i TEUF, deres nabolande i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet (AVS-staterne) og ikke-AVS-stater. Med henblik på at opfylde dette mål forbedrer Unionen koordineringen og synergierne mellem de samarbejdsprogrammer, som støttes via forskellige finansielle EU-instrumenter. Unionen bestræber sig også på at inddrage OLT'erne i sine dialogfora med disses nabolande, hvad enten de er AVS-stater eller ikke-AVS-stater, og eventuelt med regionerne i den yderste periferi.
4. Støtten til OLT'ernes deltagelse i relevante regionale integrationsorganisationer har navnlig fokus på:
a)
kapacitetsopbygning i relevante regionale organisationer og institutioner, som OLT'erne er medlem af
b)
regionale og subregionale initiativer såsom gennemførelse af sektorspecifikke reformpolitikker, der vedrører de samarbejdsområder, som er beskrevet i denne afgørelses anden og tredje del
c)
OLT'ernes kendskab til og viden om betydningen af regionale integrationsprocesser på forskellige områder
d)
OLT'ernes deltagelse i udviklingen af regionale markeder inden for rammerne af regionale integrationsorganisationer
e)
investeringer på tværs af grænserne mellem OLT'erne og deres nabolande.
Artikel 8
Deltagelse i europæiske grupper for territorialt samarbejde
Ved anvendelse af denne afgørelses artikel 7, stk. 1-3, indebærer samarbejdsinitiativer og andre former for samarbejde ligeledes, at statslige myndigheder, regionale og subregionale organisationer, lokale myndigheder og eventuelt andre offentlige og private organer eller institutioner (herunder leverandører af offentlige tjenesteydelser) fra en OLT kan deltage i en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) under overholdelse af reglerne og målene for samarbejdsaktiviteter i denne afgørelse samt reglerne og målene i forordning (EF) nr. 1082/2006 og i overensstemmelse med de ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som OLT'et hører under.
Artikel 9
Særbehandling
1. Associeringen tager højde for OLT'ernes forskelligartethed hvad angår økonomisk udvikling og kapacitet til at drage fuldt udbytte af det regionale samarbejde og den regionale integration, der er omhandlet i artikel 7.
2. Der indføres særbehandling af isolerede OLT'er.
3. Med henblik på at sætte isolerede OLT'er i stand til at takle bl.a. strukturelle hindringer, som står i vejen for deres udvikling, tages der i denne særbehandling højde for OLT'ernes særlige vanskeligheder, bl.a. ved fastsættelsen af størrelsen af den finansielle bistand og betingelserne for at modtage bistanden.
4. De OLT'er, som betragtes som isolerede, er opført i bilag I.
Kapitel 2
Samarbejdsaktører
Artikel 10
Generel fremgangsmåde
1. Associeringen bygger på en bred dialog og samråd om spørgsmål af gensidig interesse mellem OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, Kommissionen og eventuelt Den Europæiske Investeringsbank (EIB).
2. OLT'erne afholder eventuelt en dialog eller samråd med myndigheder og instanser såsom:
a)
de kompetente lokale myndigheder og andre offentlige myndigheder
b)
arbejdsmarkedets parter og økonomiske partnere
c)
enhver anden instans, der repræsenterer civilsamfundet, miljøpartnere, ikkestatslige organisationer og instanser, som er ansvarlige for at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder.
Artikel 11
Samarbejdsaktører
1. Samarbejdsaktørerne i OLT'erne omfatter:
a)
OLT'ernes statslige myndigheder
b)
de lokale myndigheder i OLT'erne
c)
leverandører af offentlige tjenesteydelser, civilsamfundsorganisationer såsom samfunds- og erhvervsorganisationer, arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer samt lokale, nationale eller internationale ikkestatslige organisationer
d)
regionale og subregionale organisationer.
2. De medlemsstater, som OLT'erne hører under, giver inden tre måneder efter denne afgørelses ikrafttræden Kommissionen meddelelse om de statslige og lokale myndigheder, der er omhandlet i stk. 1, litra a) og b).
Artikel 12
De ikkestatslige aktørers opgaver
1. Ikkestatslige aktører kan spille en rolle i forbindelse med udveksling af oplysninger, samråd vedrørende samarbejdet og navnlig i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af samarbejdsbistand, -projekter og -programmer. De kan få delegeret finansielle forvaltningsbeføjelser til at gennemføre sådanne projekter eller programmer med det formål at støtte lokale udviklingsinitiativer.
2. De ikkestatslige aktører, som kan varetage den decentraliserede forvaltning af projekter eller programmer, udvælges efter aftale mellem OLT'ernes myndigheder, Kommissionen og den medlemsstat, som det pågældende OLT hører under, under hensyn til det behandlede spørgsmål og deres kompetence og virksomhed. Udvælgelsen sker i hvert enkelt OLT som led i den brede dialog og de samråd, der er nævnt i artikel 10.
3. Associeringen tilstræber at bidrage til OLT'ernes indsats for at styrke civilsamfundsorganisationer, navnlig deres oprettelse og udvikling, og udviklingen af de ordninger, der er nødvendige for at åbne op for deres inddragelse i udformningen, gennemførelsen og evalueringen af udviklingsstrategier og -programmer.
Kapitel 3
Associeringens institutionelle rammer
Artikel 13
Retningsgivende principper for dialog
1. Unionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, deltager regelmæssigt i en omfattende politisk dialog.
2. Dialogen føres i fuld overensstemmelse med de respektive institutionelle, retlige og finansielle beføjelser, som er tildelt henholdsvis Unionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under. Dialogen føres på en fleksibel måde, dvs. at den kan være formel eller uformel, foregå på et passende niveau og i en passende form og føres inden for de rammer, der er beskrevet i artikel 14.
3. Dialogen sætter OLT'erne i stand til at tage fuld del i gennemførelsen af associeringen.
4. Dialogen har bl.a. fokus på specifikke politiske spørgsmål af gensidig interesse eller af generel betydning for opnåelsen af associeringens mål.
Artikel 14
Associeringsformer
1. Inden for rammerne af associeringen etableres følgende former for dialog:
a)
der afholdes et årligt OLT-EU-dialogforum (OLT-EU-forummet) for at samle repræsentanter for OLT-myndighederne, medlemsstaterne og Kommissionen. Medlemmer af Europa-Parlamentet, repræsentanter for EIB og repræsentanter for regionerne i den yderste periferi tilknyttes OLT-EU-forummet, når det er relevant
b)
Kommissionen, OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, holder regelmæssigt trilaterale samråd. Disse samråd afholdes mindst fire gange om året på initiativ af Kommissionen eller på opfordring fra OLT'erne eller de medlemsstater, som de hører under
c)
efter overenskomst mellem OLT'erne, de medlemsstater, som de hører under, og Kommissionen nedsættes der arbejdsgrupper af rådgivende karakter i en passende form i forhold til de behandlede spørgsmål for at følge op på associeringens gennemførelse. Der kan indkaldes til møde i disse arbejdsgrupper efter anmodning fra Kommissionen eller fra et OLT. I disse arbejdsgrupper afholdes tekniske drøftelser af spørgsmål af specifik betydning for OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, som supplement til det arbejde, der udføres i OLT-EU-forummet og/eller under de trilaterale samråd.
2. Kommissionen varetager formandskabet og sekretariatet for OLT-EU-forummet, de trilaterale samråd og arbejdsgrupperne.
ANDEN DEL
SAMARBEJDSOMRÅDER VEDRØRENDE BÆREDYGTIG UDVIKLING INDEN FOR RAMMERNE AF ASSOCIERINGEN
Kapitel 1
Miljøspørgsmål, klimaændringer og katastroferisikobegrænsning
Artikel 15
Overordnede mål og principper
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området miljø, klimaændringer og katastroferisikobegrænsning vedrøre:
a)
støtte til OLT'ernes indsats for at fastsætte og gennemføre politikker, strategier, handlingsplaner og foranstaltninger
b)
støtte til OLT'ernes indsats for at blive integreret i regionale netværk og initiativer
c)
fremme af bæredygtig ressourceudnyttelse og ressourceeffektivitet og tilskyndelse til at holde økonomisk vækst og miljøødelæggelse adskilt og
d)
støtte til OLT'ernes indsats for at virke som regionale ekspertiseknudepunkter eller -centre.
Artikel 16
Bæredygtig forvaltning og bevarelse af biodiversitet og økosystemtjenester
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig forvaltning og bevarelse af biodiversitet og økosystemstjenester vedrøre:
a)
fremme af etablering og effektiv forvaltning af beskyttede hav- og landområder og bedre forvaltning af eksisterende beskyttede områder
b)
tilskyndelse til bæredygtig forvaltning af hav- og landressourcer, som er med til at beskytte arter, habitater og økosystemfunktioner uden for beskyttede områder, navnlig truede, sårbare og sjældne arter
c)
styrkelse af bevarelsen og den bæredygtige udnyttelse af biodiversitet og økosystemer i havet og på land ved at:
i)
takle de generelle problemer for økosystemerne, som forårsages af klimaændringer, ved at fastholde sunde og modstandsdygtige økosystemer og skabe en grøn infrastruktur og økosystembaserede tilgange til tilpasning til og modvirkning af klimaændringer, hvilket ofte medfører flere fordele
ii)
styrke kapaciteten på lokalt, regionalt og/eller internationalt plan ved at fremme udveksling af oplysninger, viden og bedste praksis blandt alle interesseparter, herunder offentlige myndigheder, jordejere, den private sektor, forskere og civilsamfundet
iii)
styrke eksisterende naturbevarelsesprogrammer og lignende tiltag inden for og uden for bevarelsesområderne
iv)
udvide videnbasen og udfylde videnhullerne, bl.a. ved at beregne værdien af økosystemfunktioner og -tjenester
d)
tilskyndelse til og fremme af regionalt samarbejde for at løse problemer med bl.a. invasive fremmede arter og konsekvenserne af klimaændringer
e)
udvikling af mekanismer, der kan øge indtægterne, bl.a. betaling for økosystemtjenester.
Artikel 17
Bæredygtig skovforvaltning
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig skovforvaltning vedrøre fremme af bevarelse og bæredygtig forvaltning af skove, herunder deres rolle med hensyn til beskyttelse af miljøet mod erosion og kontrol med ørkendannelse, skovplantning og forvaltning af eksport af træ.
Artikel 18
Integreret kystzoneforvaltning
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området integreret kystzoneforvaltning vedrøre:
a)
støtte til OLT'ernes indsats for at skabe en effektiv bæredygtig forvaltning af hav- og kystzoner ved at fastlægge strategiske og integrerede tilgange til planlægning og forvaltning af hav- og kystzoner
b)
samordning af økonomiske og sociale aktiviteter såsom fiskeri og akvakultur, turisme, og søtransport og landbrug med hav- og kystzonernes potentielle muligheder hvad angår vedvarende energi og råstoffer under samtidig hensyntagen til konsekvenserne af klimaændringer og menneskelige aktiviteter.
Artikel 19
Maritime anliggender
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området maritime anliggender vedrøre:
a)
styrkelse af dialogen om spørgsmål af fælles interesse på dette område
b)
fremme af den maritime viden og bioteknologi, havenergi, farvandsovervågning, kystzoneforvaltning og en økosystembaseret forvaltning
c)
fremme af integrerede tilgange på internationalt niveau.
Artikel 20
Bæredygtig forvaltning af fiskebestande
1. Inden for rammene af associeringen bygger samarbejdet på området bæredygtig forvaltning af fiskebestande på følgende principper:
a)
tilsagn om at sikre en ansvarlig fiskeriforvaltning og anvende ansvarlige fangstmetoder
b)
afståelse fra at anvende foranstaltninger eller aktiviteter, der er uforenelige med principperne om bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne
c)
med forbehold af eksisterende eller kommende bilaterale fiskeripartnerskabsaftaler mellem Unionen og OLT'erne tilsigter Unionen og OLT'erne regelmæssigt at konsultere hinanden om bevarelse og forvaltning af havets levende ressourcer og udveksle oplysninger om ressourcernes løbende tilstand inden for rammerne af de relevante associeringsformer, der er omhandlet i artikel 14.
2. Samarbejdet på det i stk. 1 omhandlede område kan vedrøre:
a)
aktiv fremme af god forvaltningspraksis, bedste praksis og en ansvarlig fiskeriforvaltning med hensyn til bevarelse og bæredygtig forvaltning af fiskebestande, herunder fiskebestande af almen interesse og fiskebestande, der forvaltes af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer
b)
dialog og samarbejde om bevarelse af fiskebestande, herunder foranstaltninger til bekæmpelse af ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri, og udvikling af et effektivt samarbejde med og inden for regionale fiskeriforvaltningsorganisationer. Dialogen og samarbejdet vedrører kontrol- og inspektionsordninger samt incitamenter og forpligtelser, der på lang sigt skal sikre en mere effektiv forvaltning af fiskeriet og kystområderne.
Artikel 21
Bæredygtig vandforvaltning
1. Inden for rammerne af associeringen kan Unionen og OLT'erne samarbejde på området bæredygtig vandforvaltning gennem udformning af vandpolitikker institutionsopbygning, beskyttelse af vandressourcer, vandforsyning i land- og byområder til husholdningsbrug og til brug i industrien og i landbruget, oplagring, distribution og forvaltning af vandressourcer samt spildevandsbehandling.
2. Med hensyn til vandforsyning og kloakering rettes der særlig opmærksomhed mod at sikre adgang til drikkevandsforsyning og kloakering i områder med ringe forsyning og områder, der er særligt udsatte for naturkatastrofer, hvilket vil bidrage direkte til udviklingen af de menneskelige ressourcer ved at forbedre sundhedstilstanden og øge produktiviteten.
3. Samarbejdet på disse områder følger princippet om, at det stadige behov for at udvide forsyningen af basale tjenesteydelser inden for vand og kloakering til både by- og landbefolkning skal afhjælpes på miljømæssigt bæredygtige måder.
Artikel 22
Affaldshåndtering
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området affaldshåndtering vedrøre fremme af anvendelsen af bedste miljøpraksis i forbindelse med alle aktiviteter, der vedrører affaldshåndtering, herunder reduktion af affaldsmængden, genanvendelse eller andre metoder til genindvinding, f.eks. energiudnyttelse og bortskaffelse af affald.
Artikel 23
Energi
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig energi vedrøre:
a)
energiproduktion, distribution og adgang, navnlig udvikling, fremme, anvendelse og lagring af bæredygtig energi fra vedvarende energikilder
b)
energipolitikker og -lovgivning, navnlig udformning af politikker og vedtagelse af lovgivning, der garanterer bæredygtig energi til rimelige priser
c)
energieffektivitet, navnlig udvikling og indførelse af energieffektivitetsstandarder og gennemførelse af energieffektivitetsforanstaltninger i forskellige sektorer (industrien, handelsbranchen, den offentlige sektor og husholdningerne) samt tilknyttede uddannelses- og oplysningsaktiviteter
d)
transport, navnlig udvikling, fremme og anvendelse af mere miljøvenlige offentlige og private transportmidler såsom hybride, elektriske og brintdrevne køretøjer, delebilordninger og cykelordninger
e)
byplanlægning og byggeri, navnlig fremme og indførelse af høje miljøkvalitetsstandarder og høj energimæssig ydeevne inden for byplanlægning og byggeri og
f)
turisme, navnlig fremme af energimæssigt selvforsynende turistinfrastrukturer (der er baseret på vedvarende energi) og/eller grønne turistinfrastrukturer.
Artikel 24
Klimaændringer
Inden for rammerne af associeringen tilsigter samarbejdet på klimaområdet at støtte OLT'ernes initiativer inden for modvirkning af og tilpasning til de skadelige virkninger af klimaændringer og kan vedrøre:
a)
udvikling af dokumentation; udpegning af de vigtigste risici og territoriale, regionale og/eller internationale tiltag, planer eller foranstaltninger med henblik på tilpasning til klimaændringer eller modvirkning af de skadelige virkninger heraf
b)
integrering af tilpasning til klimaændringer og modvirkning heraf i offentlige politikker og strategier
c)
udarbejdelse og udvælgelse af statistiske oplysninger og indikatorer, som er vigtige redskaber i udformningen og gennemførelsen af politikker og
d)
fremme af OLT'ernes deltagelse i regional og internationale dialoger for at fremme samarbejde, herunder viden- og erfaringsudveksling.
Artikel 25
Katastroferisikobegrænsning
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området katastroferisikobegrænsning vedrøre:
a)
udvikling eller optimering af systemer, herunder infrastrukturer, til katastrofeforebyggelse og -beredskab, herunder hurtige varslingssystemer, for at mindske konsekvenserne af katastrofer
b)
udvikling af indgående viden om risikoen for katastrofer og den nuværende indsatskapacitet i OLT'erne og i de regioner, hvori de er beliggende
c)
styrkelse af eksisterende foranstaltninger til katastrofeforebyggelse og -beredskab på lokalt, nationalt og regionalt plan
d)
forbedring af de berørte aktørers indsatskapacitet for at sikre en bedre koordinering og større effektivitet og virkning
e)
forbedring af kampagner og information til borgerne om risikoeksponering, forebyggelse, beredskab og indsatsen i tilfælde af en katastrofe med behørig hensyntagen til handicappedes særlige behov
f)
styrkelse af samarbejdet mellem vigtige aktører, der beskæftiger sig med civilbeskyttelse og
g)
fremme af OLT'ernes deltagelse i regionale, EU-relaterede og/eller internationale instanser for at give mulighed for en mere regelmæssig udveksling af oplysninger og et tættere samarbejde blandt de forskellige partnere i tilfælde af en katastrofe.
Kapitel 2
Tilgængelighed
Artikel 26
Overordnede mål
1. Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området tilgængelighed rettet mod at:
a)
sikre OLT'erne bedre adgang til globale transportnet og
b)
sikre OLT'erne bedre adgang til informations- og kommunikationsteknologier og informations- og kommunikationstjenester.
2. Samarbejdet på de i stk. 1 omhandlede områder kan omfatte:
a)
politikudvikling og institutionsopbygning
b)
vej- og jernbanetransport, luftfart, søfart samt transport ad indre vandveje og
c)
lagringsfaciliteter i sø- og lufthavne.
Artikel 27
Søfart
1. Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på søfartsområdet rettet mod udvikling og fremme af rentable og effektive søfartstjenester i OLT'erne og kan vedrøre:
a)
fremme af effektiv godstransport til økonomisk og kommercielt forsvarlige takster
b)
fremme af en større inddragelse af OLT'erne i international søfart
c)
fremme af regionale programmer
d)
støtte til den lokale private sektors inddragelse i søfartsvirksomhed, og
e)
udvikling af infrastruktur.
2. Unionen og OLT'erne fremmer søfartssikkerheden, besætningernes sikkerhed og forureningsbekæmpelsen.
Artikel 28
Luftfart
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på luftfartsområdet vedrøre:
a)
reformen og moderniseringen af OLT'ernes luftfartsindustrier
b)
fremme af den kommercielle levedygtighed og konkurrenceevne af OLT'ernes luftfartsindustrier
c)
fremme af den private sektors investeringer og deltagelse og
d)
fremme af udvekslingen af viden og god forretningsskik.
Artikel 29
Luftfartssikkerhed
Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området luftfartssikkerhed rettet mod at støtte OLT'erne i deres indsats for at overholde internationale standarder på området og kan bl.a. vedrøre:
a)
indførelsen af luftfartssikkerhedssystemer
b)
sikring af lufthavne og styrkelse af de civile luftfartsmyndigheders kapacitet til at forvalte alle aspekter af driftssikkerheden, som henhører under deres kompetence og
c)
udvikling af infrastrukturer og menneskelige ressourcer.
Artikel 30
Informations- og kommunikationsteknologitjenester
Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området informations- og kommunikationsteknologitjenester (ikt-tjenester) rettet mod at sætte skub i innovationen og den økonomiske vækst og skabe forbedringer i hverdagen for både borgere og virksomheder i OLT'erne, herunder fremme handicappedes tilgængelighed. Samarbejdet skal navnlig være rettet mod at forbedre OLT'ernes lovgivningsmæssige kapacitet og kan støtte udvidelsen af ikt-net og -tjenester via følgende foranstaltninger:
a)
etablering af forudsigelige lovgivningsmæssige rammer, der holder trit med den teknologiske udvikling, stimulerer vækst og innovation og fremmer konkurrence og forbrugerbeskyttelse
b)
dialog om forskellige politiske aspekter vedrørende fremme og overvågning af informationssamfundet
c)
udveksling af oplysninger om standarder og interoperabilitet
d)
fremme af samarbejdet på området ikt-forskning og på området ikt-baserede forskningsinfrastrukturer
e)
udvikling af tjenesteydelser og applikationer på områder, hvor den samfundsmæssige virkning er stor.
Kapitel 3
Forskning og innovation
Artikel 31
Samarbejde inden for forskning og innovation
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området forskning og innovation omfatte videnskab, teknologi, herunder informations- og kommunikationsteknologier, med det formål at bidrage til OLT'ernes bæredygtige udvikling og fremme OLT'ernes rolle som regionale ekspertiseknudepunkter eller -centre samt deres industrielle konkurrencedygtighed. Samarbejdet kan navnlig vedrøre:
a)
dialog, koordinering og synergier mellem OLT'ernes og Unionens politikker og initiativer med hensyn til videnskab, teknologi og innovation
b)
politikudvikling og institutionsopbygning i OLT'erne og fælles tiltag på lokalt, nationalt eller regionalt plan med henblik på at udvikle og anvende videnskabs-, teknologi- og innovationstiltag
c)
samarbejde mellem retlige instanser fra OLT'erne, Unionen, medlemsstaterne og tredjelande
d)
individuelle OLT-forskeres, -forskningsorganers og -retlige instansers deltagelse i samarbejdet vedrørende forsknings- og innovationsprogrammer inden for Unionen og programmet for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) og
e)
uddannelse og international mobilitet for OLT-forskere og udveksling.
Kapitel 4
Unge, skole- og erhvervsuddannelse, sundhed, beskæftigelse og social- og arbejdsmarkedspolitik
Artikel 32
Unge
1. Unionen sikrer, at fysiske personer fra OLT'erne som defineret i artikel 50 kan deltage i Unionens initiativer vedrørende unge på de samme betingelser som medlemsstaternes statsborgere.
2. Associeringen tilsigter at styrke båndene mellem unge, der bor i OLT'erne og i Unionen, bl.a. ved at fremme uddannelsesmobiliteten for unge i OLT'erne og ved at fremme gensidig forståelse mellem unge.
Artikel 33
Uddannelse
1. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på uddannelsesområdet omfatte:
a)
sikring af inklusiv uddannelse af høj kvalitet på grundskole- og gymnasieniveau, på de videregående uddannelser og inden for erhvervsrettet uddannelse og
b)
støtte til OLT'erne i arbejdet med at udforme og gennemføre uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikker.
2. Unionen sikrer, at fysiske personer fra OLT'erne som defineret i artikel 50 kan deltage i Unionens uddannelses- og erhvervsuddannelsesinitiativer på de samme betingelser som statsborgere i medlemsstaterne.
3. Unionen sørger for, at uddannelsesorganer og -institutter fra OLT'erne kan deltage i Unionens uddannelsesrelaterede samarbejdsinitiativer på de samme betingelser som medlemsstaternes skole- eller erhvervsmæssige uddannelsesorganer og -institutter.
Artikel 34
Beskæftigelse og social- og arbejdsmarkedspolitik
1. Unionen og OLT'erne opretholder dialogen på det beskæftigelses- og socialpolitiske område for at bidrage til den økonomiske og sociale udvikling af OLT'erne og fremme anstændigt arbejde i OLT'erne og i de regioner, hvori de er beliggende. En sådan dialog er også rettet mod at støtte OLT-myndighedernes bestræbelser på at udvikle politikker og lovgivning på dette område.
2. Dialogen består primært af udveksling af oplysninger og bedste praksis vedrørende politikker og lovgivning på området beskæftigelse og social- og arbejdsmarkedspolitik, som er af fælles interesse for Unionen og OLT'erne. I den forbindelse tages der højde for områder såsom kompetenceudvikling, social beskyttelse, arbejdsmarkedsdialog, lige muligheder, ikkeforskelsbehandling, handicappedes tilgængelighed, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og andre arbejdsstandarder.
Artikel 35
Folkesundhed
Inden for rammerne af associeringen tilsigter samarbejdet på folkesundhedsområdet at styrke OLT'ernes kapacitet til at overvåge, hurtigt spore og gribe ind over for udbrud af overførbare sygdomme gennem bl.a. følgende foranstaltninger:
a)
tiltag, der kan styrke beredskabs- og indsatskapaciteten i tilfælde af tværnationale sundhedstrusler såsom infektionssygdomme, og som bør bygge på eksisterende strukturer og være målrettet usædvanlige tilfælde
b)
kapacitetsopbygning gennem styrkelse af folkesundhedsnetværk på regionalt plan, fremme af udvekslingen af oplysninger blandt eksperter og fremme af passende uddannelsestiltag
c)
udvikling af værktøjer og kommunikationsplatforme samt e-læringsprogrammer, der er tilpasset til OLT'ernes særlige behov.
Kapitel 5
Kultur
Artikel 36
Kulturel udveksling og dialog
1. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området kulturel udveksling og dialog vedrøre:
a)
OLT'ernes selvstændige udvikling - en proces, der skal have fokus på befolkningen og tage udgangspunkt i de enkelte folks kultur
b)
støtte til de politikker og foranstaltninger, som de kompetente OLT-myndigheder har vedtaget for at styrke de menneskelige ressourcer, øge deres egen kreative kapacitet og fremme deres kulturelle identitet
c)
inddragelse af befolkningen i udviklingsprocessen
d)
udvikling af en fælles forståelse og styrke udvekslingen af oplysninger om kulturelle og audiovisuelle spørgsmål gennem dialog.
2. Unionen og OLT'erne forsøger gennem deres samarbejde at fremme den gensidige kulturelle udveksling gennem:
a)
et samarbejde mellem alle parters kulturelle og kreative sektorer
b)
fremme af den gensidige udveksling af kulturelle og kreative værker og aktører
c)
et politisk samarbejde med henblik på at skabe politisk udvikling, innovation, publikumsopbygning og nye forretningsmodeller.
Artikel 37
Audiovisuelt samarbejde
1. Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på det audiovisuelle område rettet mod at fremme hinandens audiovisuelle produktioner og kan omfatte følgende tiltag:
a)
samarbejde og udveksling mellem de respektive radio- og tv-selskaber
b)
tilskyndelse til udveksling af audiovisuelle værker
c)
udveksling af information og synspunkter mellem de kompetente myndigheder om politikker og regler for det audiovisuelle område og radio og tv
d)
tilskyndelse til at besøge og deltage i internationale begivenheder på hinandens områder og i tredjelande.
2. Samproducerede audiovisuelle værker kan modtage støtte fra enhver ordning til fremme af lokalt eller regionalt kulturelt indhold, der er skabt i Unionen, i OLT'erne og i de medlemsstater, som de hører under.
Artikel 38
Scenekunst
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området scenekunst vedrøre:
a)
fremme af øget kontakt mellem udøvende scenekunstnere på områder såsom professionel udveksling og uddannelse, herunder deltagelse i auditions, udvikling af netværk og fremme af netværkssamarbejde
b)
tilskyndelse til fælles produktioner mellem producenter fra en eller flere EU-medlemsstater og et eller flere OLT'er og
c)
fremme af udviklingen af internationale teaterteknologistandarder og anvendelsen af teaterscenemærkning og -skiltning, bl.a. gennem relevante standardiseringsorganer.
Artikel 39
Beskyttelse af kulturarv og historiske monumenter
Inden for rammerne af associeringen er samarbejdet på området materiel og immateriel kulturarv og historiske monumenter rettet mod at give mulighed for at fremme udveksling af ekspertise og bedste praksis gennem:
a)
fremme af udveksling af eksperter
b)
samarbejde om faglig uddannelse
c)
oplysningsaktiviteter henvendt til lokalbefolkningen og
d)
rådgivning om beskyttelse af historiske monumenter og beskyttede områder og om lovgivning og gennemførelse af foranstaltninger med tilknytning til kulturarv, særlig integreringen heraf i lokalsamfundet.
Kapitel 6
Bekæmpelse af organiseret kriminalitet
Artikel 40
Bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption
1. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området organiseret kriminalitet omfatte:
a)
udvikling af innovative og effektive metoder for politi- og retssamarbejde, herunder samarbejde med andre interesseparter såsom civilsamfundet om forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption og
b)
støtte til forbedring af effektiviteten af OLT'ernes politikker til forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption samt fremstilling og distribution af og ulovlig handel med alle former for narkotika og psykotrope stoffer, forebyggelse og bekæmpelse af stofmisbrug og narkotikarelaterede skader under hensyn til arbejdet på disse områder i internationale instanser, bl.a. gennem:
i)
uddannelse og kapacitetsopbygning med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, herunder menneskehandel, seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn, terrorisme og korruption
ii)
forebyggelse, herunder uddannelse, undervisning og sundhedsfremme, behandling og rehabilitering af stofafhængige, bl.a. projekter til reintegrering af stofmisbrugere på arbejdsmarkedet og i samfundslivet
iii)
udvikling af effektive håndhævelsesforanstaltninger
iv)
teknisk, finansiel og administrativ bistand inden for udvikling af effektive politikker og effektiv lovgivning om menneskehandel, især oplysningskampagner, henvisningsmekanismer og ordninger for beskyttelse af ofre, med inddragelse af alle relevante interesseparter og civilsamfundet
v)
faglig, finansiel og administrativ bistand til forebyggelse, behandling og bekæmpelse af skader med relation til stofmisbrug
vi)
faglig bistand til støtte for udviklingen af lovgivning og politikker mod seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og
vii)
faglig bistand og uddannelse til støtte for kapacitetsopbygning og tilskyndelse til overholdelse af internationale standarder for bekæmpelse af korruption, navnlig standarderne i FN's konvention mod korruption.
2. Inden for rammerne af associeringen samarbejder OLT'erne med Unionen om bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme i overensstemmelse med artikel 70 og 71.
Kapitel 7
Turisme
Artikel 41
Turisme
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på turismeområdet omfatte:
a)
foranstaltninger, der har til formål at definere, tilpasse og udvikle bæredygtige politikker for turisme
b)
foranstaltninger og aktiviteter med henblik på at udvikle og støtte bæredygtig turisme
c)
foranstaltninger, der har til formål at integrere bæredygtig turisme i OLT-borgernes sociale, kulturelle og økonomiske liv.
TREDJE DEL
HANDELSSAMARBEJDE OG HANDELSRELATERET SAMARBEJDE
AFSNIT I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 42
Overordnede mål
De overordnede mål for handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde mellem Unionen og OLT'erne er at:
a)
fremme OLT'ernes økonomiske og sociale udvikling ved at etablere nære økonomiske forbindelser mellem OLT'erne og Unionen som helhed
b)
stimulere OLT'ernes effektive integrering i den regionale økonomi og i verdensøkonomien og fremme udviklingen af handelen med varer og tjenesteydelser
c)
støtte OLT'erne i deres arbejde med at skabe et gunstigt investeringsklima til fordel for OLT'ernes sociale og økonomiske udvikling
d)
fremme stabiliteten, integriteten og gennemsigtigheden i det globale finansielle system og god forvaltningspraksis på skatte- og afgiftsområdet
e)
støtte processen med at diversificere OLT'ernes økonomier
f)
støtte OLT'ernes kapacitet til at udforme og gennemføre politikker, der er nødvendige for udviklingen af deres handel med varer og tjenesteydelser
g)
støtte OLT'ernes eksport- og handelskapacitet
h)
støtte OLT'ernes indsats for at tilpasse eller tilnærme deres lokale lovgivning til EU-lovgivningen, hvor det er relevant
i)
skabe muligheder for målrettet samarbejde og dialog med Unionen på handelsområdet og på handelsrelaterede områder.
AFSNIT II
ORDNINGER FOR SAMHANDEL MED VARER OG TJENESTEYDELSER OG FOR ETABLERING
Kapitel 1
Ordninger for samhandel med varer
Artikel 43
Fri adgang for varer med oprindelsesstatus
1. Varer med oprindelse i OLT'erne fritages for importafgifter ved indførsel i Unionen.
2. Definitionen af varer med oprindelsesstatus og de tilhørende metoder for administrativt samarbejde findes i bilag VI.
Artikel 44
Kvantitative restriktioner og foranstaltninger med tilsvarende virkning
1. Unionen anvender hverken kvantitative restriktioner eller foranstaltninger med tilsvarende virkning over for indførsel af varer med oprindelse i OLT'erne.
2. Bestemmelserne i stk. 1 er ikke til hinder for forbud eller restriktioner mod indførsel, udførsel eller transit, som er begrundet i hensynet til den offentlige sædelighed, den offentlige orden, beskyttelsen af menneskers, dyrs og planters liv og sundhed, beskyttelsen af nationale skatte af kunstnerisk, historisk eller arkæologisk værdi, bevarelsen af udtømmelige naturressourcer eller beskyttelsen af industriel og kommerciel ejendomsret.
Forbud eller restriktioner omhandlet i første afsnit må dog under ingen omstændigheder udgøre et middel til vilkårlig eller uberettiget forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen i almindelighed.
Artikel 45
Foranstaltninger truffet af OLT'erne
1. OLT'ernes myndigheder kan med hensyn til indførsel af varer med oprindelse i Unionen opretholde eller indføre told eller kvantitative restriktioner, som de finder det nødvendigt i lyset af deres respektive udviklingsbehov.
2. Med hensyn til de områder, der er omfattet af dette kapitel, indrømmer OLT'erne Unionen en behandling, der ikke er mindre gunstig end den gunstigste behandling, der indrømmes enhver stor handelsøkonomi som defineret i stk. 4.
3. Stk. 2 hindrer ikke, at et OLT indrømmer visse andre OLT'er eller andre udviklingslande en gunstigere behandling end den, der indrømmes Unionen.
4. I dette afsnit forstås ved en »stor handelsøkonomi« ethvert udviklet land eller ethvert land, der tegner sig for over 1 % af verdens vareeksport, eller med forbehold af stk. 3 enhver gruppe af lande, der handler individuelt, sammen eller gennem en aftale om økonomisk integration og tilsammen tegner sig for over 1,5 % af verdens vareeksport. Ved beregning heraf anvendes de nyeste tilgængelige officielle WTO-data om førende eksportører inden for verdenshandelen med varer (ekskl. handel EU-medlemsstaterne imellem).
5. OLT'ernes myndigheder giver senest den 2. april 2014 Kommissionen meddelelse om de toldsatser og kvantitative restriktioner, som de anvender i overensstemmelse med denne afgørelse.
OLT'ernes myndigheder underretter ligeledes Kommissionen om senere ændringer af disse foranstaltninger i takt med deres vedtagelse.
Artikel 46
Ikkeforskelsbehandling
1. Unionen udøver ingen forskelsbehandling mellem OLT'erne, og OLT'erne udøver ingen forskelsbehandling mellem medlemsstaterne.
2. I overensstemmelse med artikel 65 anses gennemførelsen af de særlige bestemmelserne i denne afgørelse, navnlig i artikel 44, stk. 2, og artikel 45, 48, 49, 51 og 59, stk. 3, ikke for at udgøre forskelsbehandling.
Artikel 47
Betingelser for transport af affald
1. Transport af affald mellem medlemsstaterne og OLT'erne kontrolleres i overensstemmelse med folkeretten og EU-retten. Unionen støtter etableringen og udviklingen af et effektivt internationalt samarbejde på dette område med henblik på at beskytte miljøet og folkesundheden.
2. Unionen forbyder al direkte eller indirekte eksport af affald til OLT'erne med undtagelse af eksport af ufarligt affald bestemt til nyttiggørelse, og OLT'ernes myndigheder forbyder samtidig direkte eller indirekte import til deres område af sådant affald fra Unionen eller ethvert tredjeland, dog med forbehold af specifikke internationale forpligtelser på disse områder, som er indgået eller eventuelt indgås i fremtiden i de kompetente internationale fora.
3. For så vidt angår de OLT'er, der på grund af deres forfatningsmæssige status ikke er part i Baselkonventionen træffer deres kompetente myndigheder hurtigst muligt de interne retlige og administrative foranstaltninger, der er nødvendige for opfyldelsen af bestemmelserne i Baselkonventionen i disse OLT'er.
4. De medlemsstater, som OLT'erne hører under, fremmer desuden OLT'ernes vedtagelse af de interne retlige og administrative foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre følgende retsakter:
a)
Følgende artikler i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1013/2006 (4):
-
artikel 40 om eksport af affald til oversøiske lande og territorier
-
artikel 46 om import af affald fra oversøiske lande og territorier
b)
Kommissionens forordning (EF) nr. 1418/2007 (5) og
c)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/59/EF (6) inden for de tidsfrister, der er fastsat i direktivets artikel 16.
5. Et eller flere OLT'er og de medlemsstater, som de hører under, kan anvende deres egne procedurer på eksport af affald fra OLT'erne til den pågældende medlemsstat.
6. I så fald giver den medlemsstat, som OLT'et hører under, senest den 2. juli 2014 Kommissionen meddelelse om den lovgivning, der skal anvendes, og om al fremtidig relevant national lovgivning og eventuelle efterfølgende ændringer af sådan lovgivning.
Artikel 48
Midlertidig tilbagetrækning af præferencer
Hvis Kommissionen mener, at der er tilstrækkeligt grundlag for at stille spørgsmålstegn ved, hvorvidt denne afgørelse gennemføres korrekt, afholder Kommissionen konsultationer med det pågældende OLT og den medlemsstat, som OLT'et har særlige forbindelser med, for at sikre en korrekt gennemførelse af denne afgørelse. I tilfælde af, at disse konsultationer ikke fører til en gensidigt acceptabel måde at gennemføre denne afgørelse på, kan Unionen midlertidigt tilbagetrække præferencer fra det pågældende OLT i overensstemmelse med bilag VII.
Artikel 49
Beskyttelses- og overvågningsforanstaltninger
For at sikre en korrekt gennemførelse af denne afgørelse kan Unionen træffe de beskyttelses- og overvågningsforanstaltninger, som er fastsat i bilag VIII.
Kapitel 2
Ordninger for samhandel med tjenesteydelser og for etablering
Artikel 50
Definitioner
I dette kapitel forstås ved:
a)
fysisk person fra et OLT«: en person, der normalt er bosiddende i et OLT, som er statsborgere i en medlemsstat, eller som har en særegen juridisk status for det pågældende OLT. Denne definition berører ikke de rettigheder, der følger af unionsborgerskabet som omhandlet i TEUF
b)
»juridisk person i et OLT«: en juridisk person i et OLT, der er oprettet i overensstemmelse med gældende ret i et givet OLT, og hvis vedtægtsmæssige hjemsted, hovedkontor eller hovedvirksomhed er beliggende i dette OLT; hvis den juridiske person alene har sit vedtægtsmæssige hjemsted eller sit hovedkontor i OLT'et, betragtes den ikke som en juridisk person i OLT'et, medmindre den udøver en virksomhed, som har en reel og fortsat forbindelse til økonomien i dette land eller territorium
c)
de respektive definitioner, som er fastsat i de aftaler om økonomisk integration, der er omhandlet i artikel 51, stk. 1, finder anvendelse på den behandling, som Unionen og OLT'erne indrømmer hinanden.
Artikel 51
Den gunstigste behandling
1. Med hensyn til enhver foranstaltning, som påvirker handelen med tjenesteydelser og etablering af erhvervsvirksomhed:
a)
indrømmer Unionen fysiske og juridiske personer i OLT'erne en behandling, der ikke er mindre gunstig end den gunstigste behandling, der indrømmes lignende fysiske og juridiske personer i ethvert tredjeland, som Unionen indgår eller har indgået en aftale om økonomisk integration med
b)
indrømmer et OLT fysiske og juridiske personer i Unionen en behandling, der ikke er mindre gunstig end den gunstigste behandling, der indrømmes lignende fysiske og juridiske personer i enhver stor handelsøkonomi, som det har indgået en aftale om økonomisk integration med efter den 1. januar 2014.
2. Forpligtelserne i stk. 1 finder ikke anvendelse på en behandling, der indrømmes:
a)
inden for rammerne af et indre marked, som forudsætter en væsentlig tilnærmelse af de deltagende parters lovgivning med henblik på at fjerne ikkediskriminerende hindringer for etablering og for handel med tjenesteydelser
b)
i henhold til foranstaltninger vedrørende anerkendelse af kvalifikationer, licenser eller forsigtighedsforanstaltninger i overensstemmelse med artikel VII i den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS) eller bilaget hertil om finansielle tjenesteydelser. Dette berører ikke OLT-specifikke foranstaltninger i denne artikel
c)
i henhold til enhver international aftale eller ordning, som udelukkende eller hovedsagelig vedrører beskatning
d)
i henhold til foranstaltninger, som er omfattet af en mestbegunstigelsesundtagelse opført på den liste, der er omhandlet i artikel II, stk. 2, i GATS.
3. Et OLT's myndigheder kan for at fremme eller støtte den lokale beskæftigelse vedtage bestemmelser, der er til fordel for dets fysiske personer og lokale aktiviteter. I så fald underretter det pågældende OLT's myndigheder Kommissionen om de vedtagne bestemmelser, hvorefter Kommissionen underretter medlemsstaterne herom.
Artikel 52
Faglige kvalifikationer
For så vidt angår professionerne læge, tandlæge, jordemoder, alment praktiserende sygeplejerske, farmaceut og dyrlæge vedtager Rådet i overensstemmelse med artikel 203 i TEUF en liste over faglige kvalifikationer, der er specifikke for OLT'erne, og som skal anerkendes i medlemsstaterne.
AFSNIT III
HANDELSRELATEREDE OMRÅDER
Kapitel 1
Handel og bæredygtig udvikling
Artikel 53
Generel fremgangsmåde
Inden for rammerne af associeringen er handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde rettet mod at bidrage til den bæredygtige udvikling og de økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter heraf. OLT'ernes nationale love og regler på miljø- og beskæftigelsesområdet skal i den forbindelse ikke lempes for at fremme handel eller investeringer.
Artikel 54
Miljø- og klimastandarder inden for handel
1. Inden for rammerne af associeringen er handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde rettet mod at styrke det positive samspil mellem politikker og forpligtelser på handels- og miljøområdet. Inden for rammerne af associeringen tages der i handelssamarbejdet og det handelsrelaterede samarbejde højde for principperne om international miljøforvaltning og multilaterale miljøaftaler.
2. Det endelige mål for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og Kyotoprotokollen søges opfyldt. Samarbejdet bygger på udarbejdelsen af den fremtidige juridisk bindende internationale aftale for klimaændringer, der indebærer tilsagn om modvirkning af klimaændringer fra alle parter, i overensstemmelse med gennemførelsen af beslutninger, der udspringer af partskonferencen under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer.
3. Foranstaltninger til gennemførelse af multilaterale miljøaftaler anvendes ikke på en måde, der vil udgøre et middel til vilkårlig eller uberettiget forskelsbehandling mellem partnerne eller en skjult begrænsning af samhandelen.
Artikel 55
Arbejdsstandarder i forbindelse med handel
1. Associeringen tilstræber at fremme handel på en måde, der kan bane vejen for fuld og produktiv beskæftigelse og anstændigt arbejde for alle.
2. De internationalt anerkendte grundlæggende arbejdsstandarder som fastlagt i Den Internationale Arbejdsorganisations konventioner skal overholdes og gennemføres i lov og praksis. Sådanne arbejdsstandarder indebærer navnlig overholdelse af foreningsfriheden, retten til kollektiv forhandling, afskaffelse af alle former for tvangsarbejde og de værste former for børnearbejde, overholdelse af minimumsalderen for adgang til at udføre erhvervsarbejde og ikkeforskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse.
3. Overtrædelser af grundlæggende arbejdsstandarder kan ikke gøres gældende eller på anden måde anvendes som en legitim komparativ fordel. Disse standarder må ikke anvendes i protektionistisk øjemed.
Artikel 56
Bæredygtig samhandel med fiskerivarer
Med henblik på at fremme den bæredygtige forvaltning af fiskebestande kan associeringen omfatte samarbejde om bekæmpelse af ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri og handel med relation hertil. Samarbejdet på dette område er rettet mod at:
a)
fremme gennemførelsen af foranstaltninger til bekæmpelse af ulovligt, ureguleret og urapporteret fiskeri og handel med relation hertil i OLT'erne
b)
fremme samarbejdet mellem OLT'erne og regionale fiskeriforvaltningsorganisationer, navnlig med hensyn til udvikling og effektiv gennemførelse af kontrol- og inspektionsordninger, incitamenter og foranstaltninger til sikring af en effektiv, langsigtet forvaltning af fiskeriet og havets økosystemer.
Artikel 57
Bæredygtig handel med træ
Inden for rammene af associeringen er samarbejdet på området handel med træ rettet mod at beskytte handelen med lovligt fældet træ. Et sådant samarbejde kan omfatte dialog om lovgivningsmæssige foranstaltninger samt udveksling af oplysninger om markedsbaserede eller frivillige foranstaltninger såsom skovcertificering eller grønne indkøbspolitikker.
Artikel 58
Bæredygtig udvikling af samhandelen
1. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området bæredygtig udvikling være rettet mod at:
a)
lette og fremme handel med og investeringer i miljørigtige varer og tjenesteydelser, herunder gennem udarbejdelse og gennemførelse af lokal lovgivning, samt varer, som bidrager til at forbedre de sociale forhold i OLT'erne
b)
gøre det lettere at fjerne hindringer for handel med og investeringer i varer og tjenesteydelser af særlig betydning for modvirkning af klimaændringer såsom bæredygtig vedvarende energi og energieffektive varer og tjenesteydelser, bl.a. ved at vedtage politiske rammer, der kan bane vejen for anvendelsen af de bedste tilgængelige teknologier, og ved at fremme standarder, der opfylder de miljømæssige og økonomiske behov og minimerer tekniske handelshindringer
c)
fremme handel med varer, som bidrager til at forbedre de sociale forhold og til at sikre en miljømæssigt forsvarlig praksis, herunder varer, som er omfattet af frivillige garantiordninger for bæredygtighed såsom fairtradeordninger og etiske handelsordninger, miljømærkning og certificeringsordninger for varer, der er baseret på naturressourcer
d)
fremme internationalt anerkendte principper og retningslinjer for virksomhedernes sociale ansvar og tilskynde virksomheder, der opererer i OLT'erne, til at gennemføre dem
e)
udveksle oplysninger og bedste praksis for virksomhederne sociale ansvar.
2. Med hensyn til udformning og gennemførelse af foranstaltninger, der skal beskytte miljøet og arbejdsforholdene, og som kan påvirke handelen og investeringerne, tager Unionen og OLT'erne højde for tilgængelige videnskabelige og tekniske oplysninger og relevante internationale standarder, retningslinjer og anbefalinger, herunder forsigtighedsprincippet.
3. Unionen og OLT'erne anvender fuld åbenhed i forbindelse med udvikling, indførelse og gennemførelse af foranstaltninger, der skal beskytte miljøet og arbejdsforholdene, og som kan påvirke handelen og investeringerne.
Kapitel 2
Andre handelsrelaterede områder
Artikel 59
Løbende betalinger og kapitalbevægelser
1. Der må ikke indføres begrænsninger på betalinger i frit konvertibel valuta under betalingsbalancens løbende poster mellem statsborgere i Unionen og i OLT'erne.
2. Hvad angår transaktioner på betalingsbalancens kapitalposter må medlemsstaternes og OLT'ernes myndigheder ikke indføre begrænsninger på den frie bevægelighed for kapital til direkte investeringer i selskaber stiftet i overensstemmelse med lovgivningen i værtsmedlemsstaten, -landet eller -territoriet, og skal sikre, at aktiver skabt som følge af sådanne investeringer og eventuelt overskud kan afvikles og hjemtages.
3. Unionen og OLT'erne kan træffe de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 64, 65, 66, 75 og 215 i TEUF i overensstemmelse med betingelserne heri mutatis mutandis.
4. OLT-myndighederne, de berørte medlemsstater eller Unionen underretter straks hinanden om enhver sådan foranstaltning og forelægger hurtigst muligt en tidsplan for fjernelsen heraf.
Artikel 60
Konkurrencepolitik
Fjernelsen af konkurrencefordrejning sker under behørigt hensyn til det enkelte OLT's udviklingsniveau og økonomiske behov og omfatter gennemførelse af lokale, nationale eller regionale regler og politikker, herunder kontrol med og under visse omstændigheder forbud mod aftaler mellem virksomheder, beslutninger truffet af sammenslutninger af virksomheder og samordnet praksis mellem virksomheder, hvis mål eller virkning er at forhindre, begrænse eller fordreje konkurrencen. Sådanne forbud gælder også, hvis en eller flere virksomheder misbruger deres dominerende stilling på Unionens eller OLT'ernes område.
Artikel 61
Beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
1. Der skal sikres en passende og effektiv beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder midler til håndhævelse af sådanne rettigheder, eventuelt i overensstemmelse med de højeste internationale standarder, med henblik på at mindske fordrejning af og hindringer for den bilaterale handel.
2. Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på dette område vedrøre udarbejdelse af love og regler med henblik på at beskytte og håndhæve intellektuelle ejendomsrettigheder, forhindre, at sådanne rettigheder misbruges af deres indehavere eller krænkes af konkurrenter, samt støtte regionale organisationer, der beskæftiger sig med håndhævelse og beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder med uddannelse af personale.
Artikel 62
Tekniske handelshindringer
Inden for rammerne af associeringen kan der indgås et samarbejde på områderne tekniske forskrifter for varer, standardisering, overensstemmelsesvurdering, akkreditering, markedstilsyn og kvalitetssikring med henblik på at fjerne unødige tekniske handelshindringer mellem Unionen og OLT'erne og mindske forskellene på disse områder.
Artikel 63
Forbrugerpolitik, beskyttelse af forbrugersundheden og handel
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området forbrugerpolitik, beskyttelse af forbrugersundheden og handel omfatte udarbejdelse af love og regler på områderne forbrugerpolitik og beskyttelse af forbrugersundheden med henblik på at undgå unødige handelshindringer.
Artikel 64
Sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger
Inden for rammerne af associeringen kan samarbejdet på området sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger være rettet mod at:
a)
fremme handelen mellem Unionen og OLT'erne som helhed og mellem OLT'erne og tredjelande og samtidig beskytte menneskers, dyrs og planters sundhed og liv i overensstemmelse med WTO's aftale om anvendelsen af sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger (»WTO's SPS-aftale«)
b)
løse problemer, der opstår som følge af sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger
c)
sikre åbenhed med hensyn til sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger, der finder anvendelse på handel mellem Unionen og OLT'erne
d)
fremme harmoniseringen af foranstaltninger efter internationale standarder i overensstemmelse med WTO's SPS-aftale
e)
støtte OLT'ernes effektive deltagelse i organisationer, som fastsætter internationale sundheds- og plantesundhedsstandarder
f)
fremme samråd og udvekslinger mellem OLT'er og europæiske institutter og laboratorier
g)
etablere og styrke OLT'ernes tekniske kapacitet til at gennemføre og føre tilsyn med sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger
h)
fremme teknologioverførsler på området sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger.
Artikel 65
Forbud mod protektionistiske foranstaltninger
Bestemmelserne i kapitel 1 og 2 må ikke udgøre et middel til vilkårlig forskelsbehandling eller en skjult begrænsning af samhandelen.
Kapitel 3
Monetære og skattemæssige spørgsmål
Artikel 66
Undtagelsesbestemmelser på beskatningsområdet
1. Den mestbegunstigelsesbehandling, der indrømmes i overensstemmelse med denne afgørelse, finder ikke anvendelse på skattefordele, som medlemsstaternes eller OLT'ernes myndigheder i øjeblikket eller i fremtiden indrømmer på grundlag af dobbeltbeskatningsaftaler eller andre skatteordninger eller gældende national skattelovgivning, jf. dog artikel 67.
2. Ingen bestemmelse i denne afgørelse skal fortolkes på en måde, som hindrer vedtagelsen eller håndhævelsen af foranstaltninger, der har til formål at forhindre skattesvig eller skatteunddragelse i henhold til skattebestemmelserne i dobbeltbeskatningsaftaler eller andre skatteordninger eller gældende national skattelovgivning.
3. Ingen bestemmelse i denne afgørelse skal fortolkes på en måde, der forhindrer de respektive kompetente myndigheder i ved anvendelsen af de relevante bestemmelser i deres skattelovgivning at sondre mellem skatteydere, der ikke befinder sig i samme situation, særlig med hensyn til deres bopælssted eller det sted, hvor deres kapital er investeret.
Artikel 67
Skatte- og toldordninger for kontrakter, der finansieres af Unionen
1. OLT'er må på kontrakter, der finansieres af Unionen, ikke anvende skatte- og toldordninger, der er mindre gunstige end de ordninger, som de anvender over for den medlemsstat, som de hører under, eller over for stater, der er indrømmet mestbegunstigelsesbehandling, eller over for internationale udviklingsorganisationer, som de har forbindelse med, idet den gunstigste ordning skal finde anvendelse.
2. Med forbehold af stk. 1 finder følgende ordninger anvendelse på kontrakter, der finansieres af Unionen:
a)
kontrakterne pålægges hverken bestående eller fremtidige stempel- og registreringsafgifter eller andre afgifter med tilsvarende virkning i det pågældende OLT; dog registreres sådanne kontrakter i overensstemmelse med gældende lov i OLT'et, og der kan ved registreringen opkræves et gebyr svarende til den præsterede tjenesteydelse
b)
den fortjeneste og/eller indtægt, der følger af gennemførelsen af kontrakter, er skattepligtig i henhold til det pågældende OLT's nationale skatteordninger, forudsat at de fysiske eller juridiske personer, der opnår en sådan fortjeneste og/eller indtægt, har fast hjemsted i dette OLT, eller at gennemførelsen af kontrakten varer mere end seks måneder
c)
virksomheder, der skal importere udstyr for at kunne udføre bygge- og anlægskontrakter, omfattes efter anmodning herom af den ordning for midlertidig import, der er fastsat i det berørte OLT's lovgivning for sådant udstyr
d)
professionelt udstyr, som er nødvendigt for at udføre opgaver fastlagt i en kontrakt om levering af tjenesteydelser, importeres midlertidigt i et OLT, uden at der pålægges skatter, importafgifter, told eller andre afgifter med tilsvarende virkning, hvis disse skatter og afgifter ikke udgør betaling for en tjenesteydelse
e)
varer, der importeres til et OLT i forbindelse med en leveringskontrakt, indføres uden told, importafgifter, skatter eller afgifter med tilsvarende virkning. Når en kontrakt omfatter en leverance med oprindelse i det pågældende OLT, indgås kontrakten på grundlag af prisen ab fabrik, forhøjet med de interne afgifter, som OLT'et i givet fald selv pålægger disse leverancer
f)
brændstoffer, smøremidler og bindemidler på basis af carbonhydrider samt alle materialer, der indgår i en bygge- og anlægskontrakt, anses for at være indkøbt på det lokale marked og undergives de skatteregler, der finder anvendelse i henhold til gældende lovgivning i det pågældende OLT.
g)
fysiske personer, bortset fra lokalt ansatte, der varetager opgaver, som er defineret i en kontrakt vedrørende tjenesteydelser, samt disses familiemedlemmer kan efter bestemmelserne i det pågældende OLT's lovgivning indføre personlige ejendele til personlig og husholdningsmæssig brug uden erlæggelse af told, importafgifter, skatter og andre afgifter med tilsvarende virkning.
3. Ethvert kontraktuelt spørgsmål, der ikke er omhandlet i stk. 1 og 2, forbliver undergivet det pågældende OLT's lovgivning.
Kapitel 4
Udvikling af samhandelskapaciteten
Artikel 68
Generel fremgangsmåde
For at sikre, at OLT'erne får maksimalt udbytte af denne afgørelses bestemmelser og kan deltage i Unionens indre marked samt regionale, subregionale og internationale markeder på de bedst mulige vilkår, er associeringen rettet mod at udvikle OLT'ernes handelskapacitet ved at:
a)
forbedre OLT'ernes konkurrenceevne, autonomi og økonomiske modstandsdygtighed ved at diversificere udbuddet og øge værdien og mængden af OLT'ernes handel med varer og tjenesteydelser og ved at styrke OLT'ernes evne til at tiltrække private investeringer i forskellige erhvervssektorer
b)
forbedre samarbejdet inden for handel med varer, tjenesteydelser og etablering mellem OLT'erne og nabolandene.
Artikel 69
Handelsdialog, samarbejde og kapacitetsudvikling
Inden for rammerne af associeringen kan initiativer til fremme af handelsdialog, samarbejde og kapacitetsudvikling omfatte:
a)
styrkelse af OLT'ernes kapacitet til at udforme og gennemføre politikker, der er nødvendige for udviklingen af handelen med varer og tjenesteydelser
b)
fremme af OLT'ernes indsats for at indføre relevante retlige, tilsynsmæssige og institutionelle rammer samt de nødvendige administrative procedurer
c)
fremme af udviklingen af den private sektor, især SMV'er
d)
fremme af markeds- og produktudviklingen, herunder forbedring af produktkvaliteten
e)
bidrag til udviklingen af menneskelige ressourcer og faglige kompetencer, der er relevante inden for handel med varer og tjenesteydelser
f)
styrkelse af virksomhedsrådgiveres kapacitet til at tilbyde OLT-virksomheder tjenester, der er relevante for deres eksportaktiviteter, såsom markedskendskab
g)
bidrag til at skabe et erhvervsklima, der kan tiltrække investeringer.
Kapitel 5
Samarbejde på området finansielle tjenesteydelser og skatteanliggender
Artikel 70
Samarbejde om internationale finansielle tjenesteydelser
Med henblik på at fremme stabilitet, integritet og gennemsigtighed i det globale finansielle system kan associeringen omfatte samarbejde om internationale finansielle tjenesteydelser. Dette samarbejde kan vedrøre:
a)
sikring af effektiv og passende beskyttelse af investorer og andre forbrugere af finansielle tjenesteydelser
b)
forebyggelse og bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme
c)
fremme af samarbejdet mellem forskellige aktører i det finansielle system, herunder regulerings- og tilsynsmyndigheder
d)
oprettelse af uafhængige og effektive tilsynsmekanismer for finansielle tjenesteydelser.
Artikel 71
Tilpasning af reglerne for finansielle tjenesteydelser
Unionen og OLT'erne fremmer en tilnærmelse af deres regler til anerkendte internationale standarder om regulering og tilsyn på området finansielle tjenesteydelser, bl.a.: Baselkomitéens »Core Principle for Effective Banking Supervision«, Den Internationale Forsikringstilsynsorganisations »Insurance Core Principles«, Den Internationale Børstilsynsorganisations »Objectives and Principles of Securities Regulation«, OECD's »Agreement on exchange of information on tax matters«, G20's »Statement on Transparency and exchange of information for tax purposes«, Rådet for Finansiel Stabilitets »Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions« og Den Finansielle Aktionsgruppes »internationale standarder om forebyggelse af hvidvaskning af penge samt finansiering af terrorisme og våbenspredning - FATF-anbefalingerne«.
Hvis det er hensigtsmæssigt eller efter anmodning fra det pågældende OLT, kan Unionen og OLT'erne gøre en indsats for at fremme større overensstemmelse mellem OLT'ernes lovgivning og EU-retten om finansielle tjenesteydelser.
Artikel 72
Samarbejde mellem regulerings- og tilsynsmyndigheder
Unionen og OLT'erne tilskynder de relevante regulerings- og tilsynsmyndigheder til at samarbejde, herunder til at udveksle oplysninger, dele ekspertise om de finansielle markeder og andre lignende tiltag. Der rettes særlig opmærksomhed mod udviklingen af disse myndigheders administrative kapacitet, bl.a. gennem personlig udveksling og fælles uddannelse.
Artikel 73
Samarbejde i skatteanliggender
Unionen og OLT'erne fremmer samarbejdet på skatteområdet for at lette opkrævningen af lovlige skatteindtægter og udvikle foranstaltninger, der kan sikre en effektiv gennemførelse af principperne om god forvaltningsskik på skatteområdet, herunder gennemsigtighed, udveksling af oplysninger og fair skattekonkurrence.
FJERDE DEL
INSTRUMENTER FOR BÆREDYGTIG UDVIKLING
Kapitel 1
Almindelige bestemmelser
Artikel 74
Overordnede mål
Unionen bidrager til opfyldelsen af associeringens overordnede mål ved at tilvejebringe:
a)
passende finansielle ressourcer og passende faglig bistand, der kan styrke OLT'ernes kapacitet til at udforme og gennemføre strategiske og lovgivningsmæssige rammer
b)
langsigtet finansiering til fremme af væksten i den private sektor.
Artikel 75
Definitioner
I denne del forstås ved:
a) »programmerbar støtte«: hjælp uden tilbagebetalingspligt under Den Europæiske Udviklingsfond, som er tildelt OLT'erne med henblik på finansiering af de territoriale eller regionale strategier og prioriteter, der er fastsat i programmeringsdokumenterne
b) »programmering«: den proces, der består i at planlægge, træffe beslutning om og tildele vejledende finansielle midler til - over flere år - at gennemføre tiltag til opfyldelse af associeringens mål for OLT'ernes bæredygtig udvikling på et område, der er nævnt i denne afgørelses anden del.
c) »programmeringsdokument«: det dokument, der fastsætter OLT'ets strategi, prioriteter og ordninger og omsætter OLT'ets mål og målsætninger for dets bæredygtige udvikling til en effektiv og virkningsfuld måde at opfylde associeringens mål på
d) »udviklingsplaner«: som omhandlet i artikel 83, et sæt sammenhængende aktiviteter, som fastlægges og finansieres alene af OLT'erne inden for rammerne af deres egne udviklingspolitikker og -strategier og de udviklingspolitikker og -strategier, der er vedtaget mellem et OLT og den medlemsstat, som den hører under
e) »territorial tildeling«: beløb, som tildeles det enkelte OLT i form af programmerbar støtte under Den Europæiske Udviklingsfond til finansiering af de territoriale strategier og mål, der er fastsat i programmeringsdokumenterne;
f) »regional tildeling«: beløb, som tildeles i form af programmerbar støtte under Den Europæiske Udviklingsfond til finansiering af de regionale strategier og tematiske prioritetsområder, der er fælles for flere OLT'er og er fastsat i programmeringsdokumenterne;
g) »finansieringsafgørelse«: retsakt, som vedtages af Kommissionen og indeholder de nærmere detaljer vedrørende Unionens finansielle bidrag og giver tilladelse til at tildele finansiel bistand fra Den Europæiske Udviklingsfond.
Artikel 76
Principper for finansieringssamarbejde
1. Unionens finansielle bistand bygger på principperne om partnerskab, ejerskab, tilpasning til territoriale systemer, komplementaritet og nærhedsprincippet.
2. Aktiviteter, der finansieres inden for rammerne af denne afgørelse, kan have form af programmerbar eller ikkeprogrammerbar støtte.
3. Finansiel bistand fra Unionen:
a)
gennemføres under behørigt hensyn til OLT'ernes respektive geografiske, sociale og kulturelle kendetegn og deres specifikke potentiale
b)
sikrer, at ressourcerne tildeles på et forudseeligt og korrekt grundlag
c)
er fleksibel og tilpasset til situationen i det enkelte OLT og
d)
organiseres i fuld overensstemmelse med de enkelte partneres respektive institutionelle, juridiske og finansielle beføjelser.
4. Myndighederne i det berørte OLT er ansvarlige for gennemførelsen af aktiviteter, uden at dette dog berører Kommissionens beføjelse til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning i forbindelse med anvendelsen af EU-midler.
Kapitel 2
Finansielle ressourcer
Artikel 77
Finansieringskilder
OLT'erne kan modtage midler fra følgende finansieringskilder:
a)
ressourcer, der tildeles OLT'erne under den interne aftale mellem EU-medlemsstaterne om oprettelse af 11. Europæiske Udviklingsfond (EUF)
b)
de EU-programmer og -instrumenter, der er opført på Unionens almindelige budget og
c)
midler, der forvaltes af EIB under EIB's egne midler, og de ressourcer, der tildeles EUF-investeringsfaciliteten i overensstemmelse med betingelserne i den interne aftale mellem EU-medlemsstaterne om oprettelse af 11. EUF (7) (»den interne aftale om 11. EUF«).
Kapitel 3
Særlige bestemmelser vedrørende finansiel bistand under 11. EUF
Artikel 78
Genstand og anvendelsesområde
Der kan inden for rammerne af den strategi og de prioritetsområder, som det berørte OLT har fastlagt på lokalt og regionalt plan, og uden at dette berører humanitær bistand og nødhjælp, ydes finansiel støtte til aktiviteter, der bidrager til opfyldelsen af de mål, der er fastsat i denne afgørelse.
a)
sektorpolitikker og -reformer samt projekter, der er forenelige hermed
b)
udvikling af institutioner, kapacitetsopbygning og integrering af miljøaspekter
c)
fagligt samarbejde og
d)
supplerende støtte i tilfælde af udsving i indtægterne fra eksport af varer og tjenesteydelser omhandlet i artikel 82.
Artikel 79
Humanitær bistand og nødhjælp
1. Der ydes humanitær bistand og nødhjælp til OLT'er, der som følge af naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer eller ekstraordinære omstændigheder med tilsvarende virkninger står over for alvorlige økonomiske og sociale problemer af usædvanlig karakter. Den humanitære bistand og nødhjælpen opretholdes, så længe det er nødvendigt for at løse de presserende problemer, der følger af sådanne situationer.
Den humanitære bistand og nødhjælpen ydes alene på grundlag af katastrofeofrenes behov og interesser.
2. Formålet med den humanitære bistand og nødhjælpen er:
a)
at redde menneskeliv, forbygge og lindre lidelser og bevare menneskelig værdighed i krisesituationer og efter kriser
b)
at bidrage til finansieringen og leveringen af humanitær bistand og til bistandens direkte levering til de tilsigtede modtagere ved hjælp af alle tilgængelige logistiske midler
c)
at gennemføre kortsigtede rehabiliterings- og genopbygningsforanstaltninger, så ofrene kan få gavn af et minimum af socioøkonomisk integration, og hurtigst muligt skabe betingelser for genoptagelse af udviklingssamarbejdet på grundlag af langsigtede mål
d)
at afhjælpe behov som følge af befolkningsforflytninger, f.eks. flygtninge, fordrevne og hjemvendte personer, efter naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer for dermed, og så længe det er nødvendigt, at imødekomme alle flygtninge og fordrevne personers behov, uanset hvor de befinder sig, og bane vejen for deres frivillige tilbagevenden og reintegrering i deres oprindelsesland og
e)
at hjælpe OLT'erne med at oprette kortsigtede mekanismer til katastrofeforebyggelse og katastrofeberedskab, bl.a. til forudsigelse og hurtig varsling af katastrofer, for at mindske konsekvenserne af katastrofer.
3. Bistand omhandlet i denne artikel kan også ydes til OLT'er, som modtager flygtninge eller hjemvendte personer, til afhjælpning af akutte behov, som ikke er dækket af katastrofebistand.
4. Bistand omhandlet i denne artikel finansieres over Unionens almindelige budget. Bistanden kan dog ekstraordinært finansieres over tildelingerne i bilag II som supplement til finansieringen fra den pågældende budgetpost.
5. Den humanitære bistand og nødhjælpen iværksættes på anmodning af det berørte OLT, Kommissionen, den medlemsstat, som det pågældende OLT hører under, internationale organisationer eller lokale eller internationale ikkestatslige organisationer. Bistanden forvaltes og gennemføres i henhold til procedurer, der fremmer en hurtig, fleksibel og effektiv indsats.
Artikel 80
Kapacitetsudvikling
1. Finansiel bistand kan bidrage til bl.a. at hjælpe OLT'erne med at udvikle den kapacitet, der er nødvendig for at definere, gennemføre og overvåge territoriale og/eller regionale strategier og tiltag med henblik på at nå de overordnede mål for de samarbejdsområder, der er omhandlet i anden og tredje del.
2. Unionen støtter OLT'ernes indsats for at udvikle pålidelige statistiske data vedrørende disse områder.
3. Unionen kan støtte OLT'erne i deres bestræbelser på at forbedre deres makroøkonomiske indikatorers sammenlignelighed.
Artikel 81
Faglig bistand
1. Der kan på Kommissionens initiativ finansieres undersøgelser eller faglig bistand til sikring af den forberedelse, overvågning, evaluering og kontrol, der er nødvendig for at gennemføre denne afgørelse og den generelle evaluering heraf. Faglig bistand, som ydes lokalt, gennemføres altid i overensstemmelse med reglerne for decentraliseret finansiel forvaltning.
2. Der kan på OLT'ernes initiativ finansieres undersøgelser eller faglig bistand til gennemførelse af de aktiviteter, der er planlagt i programmeringsdokumenterne. Kommissionen kan beslutte at finansiere sådanne aktiviteter enten via den programmerbare støtte eller via den bevillingsramme, der er øremærket til faglige samarbejdsforanstaltninger.
Artikel 82
Supplerende støtte i tilfælde af udsving i eksportindtægterne
1. Inden for det finansielle rammebeløb, der er omhandlet i bilag II, indføres der en ordning med supplerende støtte til modvirkning af de negative følger af kortfristede udsving i eksportindtægterne, særlig i landbrugs-, fiskeri- og minesektoren, som vil kunne bringe opfyldelsen af det berørte OLT's udviklingsmål i fare.
2. Støtte, der ydes i tilfælde af kortfristede udsving i eksportindtægterne, er rettet mod at beskytte makroøkonomiske og sektorspecifikke reformer og politikker, som risikerer at blive negativt påvirket af et fald i indtægterne, og modvirke de negative virkninger af ustabile eksportindtægter, navnlig fra landbrugs- og mineprodukter.
OLT-økonomiernes afhængighed af eksport, navnlig i landbrugs- og minesektoren, tages i betragtning ved tildelingen af ressourcer omhandlet i bilag V. I den sammenhæng modtager isolerede OLT'er, der er nævnt i bilag I, en gunstigere behandling i overensstemmelse med kriterierne i bilag V.
3. De supplerende ressourcer stilles til rådighed i overensstemmelse med de specifikke retningslinjer for den støtteordning, som er omhandlet i bilag V.
4. Unionen støtter tillige markedsbaserede forsikringsordninger udformet for OLT'er, der ønsker at beskytte sig mod risikoen for udsving i eksportindtægterne.
Artikel 83
Programmering
1. Ved programmerbar støtte forstås i denne afgørelse støtte, der er baseret på et programmeringsdokument.
2. I programmeringsdokumentet kan der tages højde for de territoriale udviklingsplaner eller andre planer, som OLT'erne og de medlemsstater, som de hører under, er blevet enige om.
3. I henhold til artikel 10 påtager OLT-myndighederne sig det primære ansvar for udformningen af strategier, prioriterede mål og ordninger gennem forberedelsen af programmeringsdokumenter i samråd med Kommissionen og den medlemsstat, som OLT'et hører under.
4. OLT'ernes myndigheder har til opgave:
a)
at fastlægge deres prioriteter, som strategien skal baseres på, og
b)
at udarbejde projekt- og programforslag, som fremsendes til og gennemgås sammen med Kommissionen.
Artikel 84
Udarbejdelse, vurdering og godkendelse af programmeringsdokumentet
1. De kompetente territoriale, eller, for så vidt angår regionale programmer, regionale anvisningsberettigede udarbejder et forslag til et programmeringsdokument efter konsultationer med den bredest mulige vifte af interesseparter og trækker på indhøstede erfaringer og bedste praksis.
2. De enkelte forslag til programmeringsdokument tilpasses til behovene og de særlige omstændigheder i hvert OLT. Heri fastsættes de målsektorer, der udvælges til at modtage EU-midler, de særlige mål, forventede resultater og resultatindikatorer, i henhold til hvilke de skal vurderes og evalueres, og den vejledende finansielle tildeling. De fremmer lokalt ejerskab af samarbejdsprogrammer.
3. Forslag til programmeringsdokumentet udarbejdes med forbehold af en udveksling af synspunkter mellem OLT'erne, den pågældende medlemsstat og Kommissionen lige fra de første stadier i programmeringsprocessen og med henblik på at fremme sammenhæng og komplementaritet mellem deres respektive samarbejdsaktiviteter.
4. Kommissionen foretager en vurdering af forslaget til programmeringsdokument for at fastslå, hvorvidt det indeholder alle de nødvendige elementer og er i overensstemmelse med denne afgørelses formål og Unionens relevante politikker. Kommissionen afholder konsultationer med Den Europæiske Investeringsbank om udkastet til programmeringsdokument.
5. OLT'erne fremlægger alle de nødvendig oplysninger, herunder resultaterne af eventuelle gennemførlighedsundersøgelser, for at Kommissionen kan foretage en så effektiv vurdering som muligt af udkastet til programmeringsdokument.
6. OLT-myndighederne og Kommissionen har et fælles ansvar for at godkende programmeringsdokumentet. Kommissionen vedtager programmeringsdokumentet efter proceduren i artikel 86.
Artikel 85
Gennemførelse
1. Kommissionen vedtager den finansieringsafgørelse, der svarer til et programmeringsdokument, i overensstemmelse med standarderne i den finansforordning, der finder anvendelse på 11. EUF og efter proceduren i artikel 87.
2. Kommissionen anvender OLT-midlerne under 11. EUF på en af de givne måder, der er fastsat i den finansforordning, der finder anvendelse på 11. EUF, og i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i denne afgørelse og i gennemførelsesbestemmelserne hertil. Den indgår med dette formål finansieringsaftaler med de relevante myndigheder i OLT'erne.
3. OLT'ernes myndigheder har til opgave:
a)
at forberede, forhandle og indgå kontrakter
b)
at gennemføre og forvalte projekter og programmer og
c)
at vedligeholde projekter og programmer og sikre deres bæredygtighed.
4. De relevante myndigheder i OLT'erne og Kommissionen har det fælles ansvar for:
a)
at sikre, at der gives adgang på lige betingelser til deltagelse i udbud og kontrakter
b)
at følge og evaluere virkningerne og resultaterne af projekter og programmer og
c)
at sikre, at projekter og programmer gennemføres på en passende, hurtig og effektiv måde.
5. For at lette udvekslingen af synspunkter holdes der tekniske møder mindst en gang om året mellem de territoriale anvisningsberettigede, de pågældende medlemsstater og de repræsentanter for Kommissionen, der er involveret i programmeringen, herunder gennem anvendelse af moderne teknologier eller om muligt som en udvidelse af OLT-EU-dialogforummet.
6. Tiltag, der finansieres under 11. EUF, kan gennemføres ved hjælp af parallel eller fælles samfinansiering under overholdelse af bestemmelserne i den finansforordning, der finder anvendelse på 11. EUF.
Artikel 86
Territoriale og regionale anvisningsberettigede
1. Hvert OLT's regering udpeger en territorial anvisningsberettiget, der repræsenterer den i alle aktiviteter, som finansieres over den del af 11. EUF's midler, som Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank forvalter. Den territoriale anvisningsberettigede udpeger en eller flere stedfortrædende territoriale anvisningsberettigede, som afløser vedkommende, hvis hun/han er forhindret i at udføre sine opgaver, og underretter Kommissionen herom. Den territoriale anvisningsberettigede kan, når betingelserne med hensyn til institutionel kapacitet og forsvarlig finansforvaltning er opfyldt, overdrage sine beføjelser til gennemførelse af programmer og projekter til den ansvarlige enhed i det kompetente OLT. Den territoriale anvisningsberettigede underretter på forhånd Kommissionen om alle sådanne overdragelser.
Når Kommissionen får kendskab til problemer med afviklingen af procedurer vedrørende forvaltning af midler under 11. EUF, tager den sammen med den territoriale anvisningsberettigede de nødvendige kontakter med henblik på at afhjælpe dette forhold og træffer i givet fald de nødvendige forholdsregler. Den territoriale anvisningsberettigede påtager sig kun det finansielle ansvar for de gennemførelsesopgaver, som hun/han får pålagt.
Hvis midler under 11. EUF forvaltes indirekte og er genstand for supplerende beføjelser, som Kommissionen eventuelt overdrager, har den territoriale anvisningsberettigede:
a)
ansvar for koordinering, programmering, regelmæssig overvågning og regelmæssige revisioner af gennemførelsen af samarbejdet og for koordinering med donorer
b)
i tæt samarbejde med Kommissionen ansvar for udarbejdelse, forelæggelse og vurdering af programmer og projekter.
2. Hvis midler under 11. EUF forvaltes indirekte og er genstand for supplerende beføjelser, som Kommissionen eventuelt overdrager, virker den relevante territoriale anvisningsberettigede som ordregivende myndighed med hensyn til programmer, der gennemføres ved hjælp af udbud eller indkaldelser af forslag, og som på forhånd kontrolleres af Kommissionen.
3. Under aktiviteternes gennemførelse træffer den territoriale anvisningsberettigede, forudsat at han underretter Kommissionen herom, beslutning om følgende:
a)
tekniske tilpasninger og ændringer af programmer og projekter for så vidt angår detaljerne, forudsat at de ikke påvirker de valgte tekniske løsninger og ikke overskrider det beløb, der er afsat i finansieringsaftalen til ændringer
b)
ændringer i placeringen af programmer eller projekter, der består af flere enheder, når dette er begrundet i tekniske, økonomiske eller sociale hensyn
c)
pålæg eller eftergivelse af bod for forsinkelse
d)
frigivelse af sikkerhedsstillelse
e)
underleverance
f)
endelig overtagelse, forudsat at Kommissionen godkender den foreløbige overtagelse, rapporterne herom og eventuelt er til stede ved den endelige overtagelse, navnlig når der ved den foreløbige overtagelse er taget så mange forbehold, at et større supplerende arbejde er påkrævet, og rekruttering af konsulenter og andre eksperter i faglig bistand.
4. For så vidt angår regionale programmer udpeger myndighederne i det deltagende OLT en regional anvisningsberettiget blandt de samarbejdsaktører, der er omhandlet i artikel 11. Den regionale anvisningsberettigedes opgaver svarer med de fornødne tilpasninger til den territoriale anvisningsberettigedes opgaver.
Artikel 87
EUF-OLT-Udvalget
1. Kommissionen bistås eventuelt af det udvalg, der er nedsat ved den interne aftale om 11. EUF.
2. Når udvalget udøver de beføjelser, som det tillægges ved denne afgørelse, betegnes det »EUF-OLT-Udvalget«. De udvalgsprocedurer, der er fastsat i den interne aftale for 11. EUF og gennemførelsesforordningen for 11. EUF, finder anvendelse på EUF-OLT-Udvalget. Indtil sidstnævnte forordning træder i kraft, finder de procedurer, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 617/2007 (8).
3. EUF-OLT-Udvalgets arbejde har fokus på grundlæggende samarbejdsspørgsmål på OLT-niveau og regionalt niveau. Af hensyn til sammenhæng, koordination og komplementaritet følger udvalget gennemførelsen af programmeringsdokumenterne.
4. EUF-OLT-Udvalget afgiver udtalelse om:
a)
udkast til programmeringsdokumenter og eventuelle ændringer hertil og
b)
finansieringsafgørelserne til gennemførelse af denne del af afgørelsen.
Artikel 88
EU-delegationernes rolle
1. Hvis Unionen repræsenteres af en delegation under en delegationschefs myndighed, finder bestemmelserne i finansforordningen for 11. EUF vedrørende subdelegerede anvisningsberettigede og regnskabsførere anvendelse.
2. Den territoriale og/eller regionale anvisningsberettigede samarbejder og arbejder tæt sammen med delegationschefen, der er den primære kontaktperson for de forskellige samarbejdsaktører i det pågældende OLT.
Artikel 89
Regler om nationalitet og oprindelse i forbindelse med offentlige udbud, tildeling af tilskud og andre tildelingsprocedurer for OLT'er
1. Generelle regler om støtteberettigelse:
a)
Deltagelse i procedurer for tildeling af offentlige kontrakter, tilskud og andre tildelingsprocedurer vedrørende tiltag, der finansieres under denne afgørelse til fordel for tredjeparter, er åben for alle fysiske personer, der er statsborgere i et støtteberettiget land, og for juridiske personer, der er etableret i et støtteberettiget land eller territorium, som fastsat i stk. 2, samt åben for internationale organisationer.
b)
Når tiltag samfinansieres med et partnerland eller et andet donorland eller gennemføres gennem en medlemsstat ved delt forvaltning eller en trustfond oprettet af Kommissionen, er lande, som er støtteberettigede efter reglerne i det pågældende partnerland, et andet donorland eller en anden medlemsstat, eller regler, som er fastsat i akten om oprettelse af trustfonden, også støtteberettigede.
Når tiltag gennemføres via betroede organer, som er medlemsstater eller deres agenturer, Den Europæiske Investeringsbank eller deres internationale organisationer eller agenturer, er fysiske og juridiske personer, som er støtteberettigede efter det betroede organs regler, som angivet i de aftaler, der er indgået med det samfinansierende eller gennemførende organ, også støtteberettigede.
c)
Når tiltag finansieres i henhold til denne afgørelse og også i henhold til et andet instrument for EU's optræden udadtil, herunder partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (9) senest ændret i Ouagadougou den 22. juni 2010 (10), betragtes lande, som henhører under et af disse instrumenter, som støtteberettigede for så vidt angår det pågældende tiltag.
Når tiltag af global, regional eller grænseoverskridende art finansieres i henhold til denne afgørelse, kan fysiske og juridiske personer fra de lande, territorier og regioner, der er omfattet af tiltaget, deltage i procedurerne for gennemførelse af sådanne tiltag.
d)
Alle leverancer, der indkøbes under en offentlig kontrakt eller i overensstemmelse med en tilskudsaftale, der finansieres i henhold til denne afgørelse, skal have oprindelse i et støtteberettiget land eller territorium. De kan imidlertid have oprindelse i et hvilket som helst land eller territorium, hvis den mængde leverancer og materialer, der skal indkøbes, er under grænsen for anvendelse af proceduren med forhandling på konkurrencevilkår. I denne artikel forstås termen »oprindelse« som defineret i artikel 23 og 24 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (11) og i anden EU-lovgivning, der indeholder bestemmelser om ikkepræferenceoprindelse.
e)
Reglerne i denne artikel anvendes ikke på og skaber ikke statsborgerskabsbegrænsninger for fysiske personer, der er beskæftiget af eller på anden vis lovligt ansat af en støtteberettiget leverandør eller, i givet fald, en underleverandør.
f)
Støtteberettigelse som omhandlet i denne artikel kan begrænses med hensyn til ansøgernes statsborgerskab, geografiske placering eller art, om nødvendigt for så vidt angår tiltagets art og mål og i det omfang, det er nødvendigt for effektiv gennemførelse heraf.
g)
Fysiske og juridiske personer, der er blevet tildelt kontrakter, overholder gældende miljølovgivning, herunder multilaterale miljøaftaler og grundlæggende internationale arbejdsmarkedsnormer.
2. Tilbudsgivere, ansøgere og kandidater fra følgende lande og territorier er støtteberettigede i henhold til denne afgørelse:
a)
medlemsstater, kandidatlande og potentielle kandidatlande som anerkendt af Unionen og medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde
b)
OLT'er
c)
udviklingslande og -territorier, som er opført på OECD-DAC's liste over modtagere af officiel udviklingsbistand, og som ikke er medlemmer af G20-gruppen
d)
lande, for hvilke Kommissionen har truffet beslutning om gensidig adgang til ekstern bistand. Der kan indrømmes gensidig adgang i en begrænset periode på mindst et år, når et land indrømmer enheder fra Unionen og fra OLT'er støtteberettigelse på lige vilkår
e)
OECD-medlemsstater i tilfælde af kontrakter, der gennemføres i et af de mindst udviklede lande
f)
når det meddeles på forhånd i procedurens dokumenter:
i)
lande med traditionelle økonomiske og handelsmæssige forbindelser eller med geografiske forbindelser til nabomodtagerlande
ii)
alle lande, hvis der er tale om en hastende situation eller mangel på produkter og tjenesteydelser på de støtteberettigede landes markeder.
3. Kommissionen kan godtage tilbudsgivere, ansøgere og kandidater fra ikkestøtteberettigede lande eller varer af ikkestøtteberettiget oprindelse som støtteberettigede i behørigt begrundede tilfælde, hvor regler om støtteberettigelse vil gøre det umuligt eller ekstremt vanskeligt at gennemføre et projekt, et program eller et tiltag.
4. For tiltag, der gennemføres ved delt forvaltning, har den relevante medlemsstat, som af Kommissionen har fået delegeret gennemførelsesopgaver, ret til på vegne af Kommissionen at give tilladelse til, at tilbudsgivere, ansøgere og kandidater fra andre lande deltager, at godkende varer fra andre lande som omhandlet i stk. 2, litra f), og godtage tilbudsgivere, ansøgere og kandidater fra ikkestøtteberettigede lande som omhandlet i stk. 3, eller varer af ikkestøtteberettiget oprindelse som omhandlet i stk. 1, litra d).
Artikel 90
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser og finansiel kontrol
1. Kommissionen træffer egnede foranstaltninger, der skal sikre, at Unionens finansielle interesser beskyttes, når der gennemføres aktioner, som er finansieret i henhold til denne afgørelse; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, såfremt der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb og eventuelt ved sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til uregelmæssighedernes karakter og have afskrækkende virkning.
2. Kommissionen og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler.
Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter procedurerne i Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (12) foretage kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af EU-finansiering, for at fastslå, om der er begået svig, korruption eller andre ulovlige aktiviteter i forbindelse med en tilskudsaftale, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering.
Med forbehold af første og andet afsnit giver aftaler med tredjelande og med internationale organisationer, tilskudsaftaler, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter, der følger af denne afgørelses gennemførelse, udtrykkeligt Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage sådan kontrol og inspektion på stedet i overensstemmelse med den relevante EUF-finansforordning.
3. OLT'erne har det primære ansvar for den finansielle kontrol med EU-midlerne. De gennemfører eventuelt denne kontrol i samordning med de medlemsstater, som de hører under, efter gældende nationale bestemmelser.
4. Kommissionen har ansvaret for:
a)
at der i det berørte OLT findes et velfungerende forvaltnings- og kontrolsystem, for således at garantere, at EU-midlerne anvendes korrekt og effektivt, og
b)
i tilfælde af uregelmæssigheder at rette henstilling eller anmodning om, at der træffes korrigerende foranstaltninger til afhjælpning af disse uregelmæssigheder og eventuelle forvaltningsmæssige mangler.
5. På årlige eller halvårlige møder samarbejder Kommissionen, det berørte OLT og eventuelt den medlemsstat, som det hører under, på grundlag af administrative ordninger om at koordinere programmer, metoder og gennemførelsen af kontrol.
6. Med hensyn til de finansielle korrektioner:
a)
har det berørte OLT i første række ansvaret for at påvise og rette op på finansielle uregelmæssigheder
b)
griber Kommissionen dog ind, hvis det berørte OLT ikke afhjælper situationen, og hvis mæglingsforsøg ikke giver noget resultat, og nedsætter eller inddrager restbeløbet af den samlede tildeling i henhold til programmeringsdokumentets finansieringsafgørelse.
Artikel 91
Overvågning, evaluering, revisionsprocesser og indberetning
1. Det finansielle samarbejde skal være tilstrækkelig fleksibelt til at sikre, at aktiviteterne konstant er i overensstemmelse med målene i denne afgørelse og tager hensyn til eventuelle ændringer i den økonomiske situation, det pågældende OLT's prioriteter og mål, navnlig ved hjælp af en ad hoc-revision af programmeringsdokumentet.
2. Revisionen kan iværksættes af Kommissionen eller efter anmodning fra det pågældende OLT og efter Kommissionens godkendelse.
3. Kommissionen undersøger, hvilke fremskridt der er gjort med gennemførelsen af den finansielle bistand, som OLT'erne har modtaget under 11. EUF, og forelægger fra og med 2015 Rådet en rapport hvert år om gennemførelsen og resultaterne og, så vidt muligt, om det vigtigste udbytte og den effekt, der er opnået med Unionens finansielle bistand. Rapporten sendes også til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.
4. Rapporten omhandlet i stk. 3 indeholder oplysninger for det foregående år om de finansierede foranstaltninger, overvågnings- og evalueringsresultater, inddragelse af relevante partnere og gennemførelse af forpligtelses- og betalingsbevillingerne under 11. EUF. I rapporten vurderes resultaterne af bistanden, idet der i videst muligt omfang anvendes specifikke og målelige indikatorer. Den afspejler de vigtigste indhøstede erfaringer og opfølgningen af anbefalinger og evalueringer for de tidligere år.
Kapitel 4
Principper for støtteberettigelse
Artikel 92
Berettigelse til territorial finansiering
1. OLT'ernes offentlige myndigheder er berettiget til finansiel støtte i henhold til denne afgørelse.
2. Efter aftale med de berørte OLT'ers myndigheder kan følgende instanser eller organer også modtage finansiel støtte i henhold til denne afgørelse:
a)
lokale, nationale og/eller regionale offentlige eller halvoffentlige agenturer, ministerier eller lokale myndigheder i OLT'erne, navnlig finansieringsinstitutter og udviklingsbanker
b)
selskaber og virksomheder i OLT'erne og i regionale grupper
c)
selskaber og virksomheder i en medlemsstat for som supplement til deres egen indsats at sætte dem i stand til at gennemføre produktionsorienterende projekter i et OLT
d)
finansieringsformidlere i OLT'erne eller Unionen, der fremmer og finansierer private investeringer i OLT'erne og
e)
aktører i decentralt samarbejde og andre ikkestatslige aktører i OLT'erne og i Unionen for at sætte dem i stand til at iværksætte økonomiske, kulturelle, sociale og uddannelsesmæssige projekter og programmer i OLT'erne som led i det decentrale samarbejde, der er omhandlet i artikel 12.
Artikel 93
Berettigelse til regional finansiering
1. En regional tildeling anvendes til aktiviteter, der er til gavn for og involverer:
a)
to eller flere OLT'er, uanset deres beliggenhed
b)
et eller flere OLT'er og en eller flere regioner i den yderste periferi som omhandlet i TEUF artikel 349
c)
et eller flere OLT'er og en eller flere AVS- og/eller ikke-AVS-nabostater
d)
et eller flere OLT'er, en eller flere regioner i den yderste periferi og en eller flere AVS- og/eller ikke-AVS-stater
e)
to eller flere regionale organer, som OLT'erne er medlem af
f)
et eller flere OLT'er og regionale organer, som OLT'erne, AVS-staterne eller en eller flere af regionerne i den yderste periferi er medlem af
g)
OLT'erne og Unionen som helhed eller
h)
en eller flere enheder, myndigheder eller andre organer fra mindst et OLT, som er medlemmer af en EGTS i overensstemmelse med artikel 8, en eller flere regioner i den yderste periferi og en eller flere AVS- og/eller ikke-AVS-nabostater.
2. De midler, der giver AVS-staterne, regionerne i den yderste periferi og andre lande mulighed for at deltage, ydes som supplement til de midler, som OLT'erne bevilges i henhold til denne afgørelse.
3. Det er kun muligt for AVS-stater, regioner i den yderste periferi og andre lande at deltage i programmer oprettet i henhold til denne afgørelse, såfremt
a)
fokus for de projekter og programmer, der finansieres under den flerårige finansielle ramme for samarbejdet, forbliver i et OLT
b)
der findes tilsvarende bestemmelser inden for rammerne af EU's finansielle instrumenter og
c)
proportionalitetsprincippet overholdes.
4. Passende foranstaltninger vil gøre det muligt at kombinere lån fra EUF og Unionens almindelige budget til finansiering af samarbejdsprojekter mellem OLT'erne, AVS-staterne, regionerne i den yderste periferi samt andre lande, navnlig forenklede mekanismer til fælles forvaltning af sådanne projekter.
Artikel 94
Støtteberettigelse under EU-programmer
1. Fysiske personer fra et OLT som defineret i artikel 50 og eventuelt de relevante offentlige og/eller private instanser og institutioner i et OLT kan deltage i og opnå finansiering fra EU-programmer under overholdelse af disse programmers regler og mål og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som OLT'et hører under.
2. OLT'erne kan også opnå støtte fra Unionens programmer for samarbejde med andre lande, navnlig udviklingslande, under overholdelse af disse programmers regler, mål og foranstaltninger.
3. Kommissionen aflægger rapport til EUF-OLT-Udvalget om OLT'ers deltagelse i EU-programmer på grundlag af oplysningerne i den årlige gennemførelsesrapport, der forelægges af OLT'erne, og andre foreliggende oplysninger.
FEMTE DEL
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 95
Delegation af beføjelser til Kommissionen
Kommissionen har beføjelse til at vedtage delegerede retsakter om ændring af tillæggene til bilag VI af hensyn til den teknologiske udvikling og ændringer i toldlovgivningen i overensstemmelse med proceduren i artikel 96.
Artikel 96
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel anførte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 95, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 1. januar 2014. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.
3. Den i artikel 95 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er beskrevet i den pågældende afgørelse, til ophør. Afgørelsen får virkning fra dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller fra en senere dato, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 95 træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Rådet, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har underrettet Kommissionen om, at det ikke agter at gøre indsigelse. Fristen kan forlænges med to måneder på Rådets initiativ.
Artikel 97
Ændring af status
Rådet træffer i henhold til artikel 203 i TEUF afgørelse om eventuelle nødvendige tilpasninger af denne afgørelse, hvis
a)
et OLT opnår uafhængighed
b)
et OLT forlader associeringssamarbejdet
c)
et OLT får status af region i den yderste periferi
d)
en region i den yderste periferi får status af et OLT.
Artikel 98
Ophævelse
Rådets afgørelse 2001/822/EF ophæves.
Henvisninger til den ophævede afgørelse betragtes som henvisninger til denne afgørelse.
Artikel 99
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 2014.
Bilag VI anvendes som fastsat i dette bilags artikel 65.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. november 2013.
NEUVOSTON PÄÄTÖS 2013/755/EU,
annettu 25 päivänä marraskuuta 2013,
merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin
(MMA-assosiaatiopäätös)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 203 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,
noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Tämä päätös korvaa neuvoston päätöksen 2001/822/EY (1), jota sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2013. Päätöksen 2001/822/EY 62 artiklan mukaisesti neuvoston on vahvistettava säännökset Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 198-202 artiklassa määrättyjen periaatteiden soveltamista varten.
(2)
EU:n suhteista merentakaisiin maihin ja alueisiin (MMA:t) 22 päivänä joulukuuta 2009 antamissaan päätelmissä neuvosto kehotti komissiota tekemään lainsäädäntöehdotuksen assosiaatiopäätöksen tarkistamiseksi ennen heinäkuuta 2012. Neuvosto yhtyi komission ehdotukseen, jonka mukaan unionin ja MMA:iden tuleva kumppanuus pohjautuisi kolmeen keskeiseen tekijään: 1) kilpailukyvyn parantaminen; 2) selviytymiskyvyn kehittäminen ja haavoittuvuuden vähentäminen; ja 3) MMA:iden sekä muiden kumppanien ja naapurialueiden välisen yhteistyön ja yhdentymisen edistäminen.
(3)
Komissio järjesti julkisen kuulemisen vuoden 2008 kesä- ja lokakuun välisenä aikana ja ehdotti useita suuntaviivoja uudeksi assosiaatiopäätökseksi. Kuulemisen tulokset esitettiin 6 päivänä marraskuuta 2009 annetussa komission tiedonannossa ”EU:n ja merentakaisten maiden ja alueiden (MMA:iden) uuden kumppanuuden perustekijät”.
(4)
SEUT-sopimusta ja sen johdettua oikeutta ei sovelleta automaattisesti MMA:ihin, lukuun ottamatta useita säännöksiä, joissa nimenomaisesti säädetään toisin. Vaikka MMA:t eivät ole kolmansia maita, ne eivät ole osa sisämarkkinoita, vaan niiden on noudatettava kolmansille maille asetettuja kauppaa koskevia velvoitteita, erityisesti alkuperäsääntöjä, terveyttä ja kasvien terveyttä koskevia vaatimuksia sekä suojatoimenpiteitä.
(5)
Unionin ja MMA:iden erityissuhteessa olisi siirryttävä perinteisestä kehitysyhteistyöhön perustuvasta lähestymistavasta vastavuoroiseen kumppanuuteen MMA:iden kestävän kehityksen tukemiseksi. Unionin ja MMA:iden välisen yhteisvastuun olisi perustuttava niiden ainutlaatuiseen suhteeseen ja kuulumiseen samaan ”eurooppalaiseen perheeseen”.
(6)
Kansalaisyhteiskunnan panosta MMA:iden kehitykseen voidaan edistää lujittamalla kansalaisjärjestöjä kaikilla yhteistyöaloilla.
(7)
Kun otetaan huomioon MMA:iden maantieteellinen sijainti, niiden ja niiden naapurien välistä yhteistyötä olisi jatkettava kaikkien osapuolten eduksi ja keskityttävä erityisesti yhteisen edun mukaisiin aloihin ja unionin arvojen ja normien edistämiseen, huolimatta kunkin tietyllä maantieteellisellä alueella sijaitsevan toimijan erilaisesta asemasta suhteessa unionin lainsäädäntöön. Lisäksi MMA:t voisivat toimia huippuosaamiskeskuksina omilla alueillaan.
(8)
Unionin olisi tuettava MMA:n politiikkoja ja strategioita yhteisen edun mukaisella alalla kyseisen MMA:n erityisen tarpeen, potentiaalin ja valinnan mukaan.
(9)
Assosiaation tavoitteena olisi oltava biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen suojelu, ennalleen palauttaminen ja kestävä käyttö keskeisinä tekijöinä kestävän kehityksen saavuttamiseksi.
(10)
MMA:issa on rikas maan ja merten biologinen monimuotoisuus. Ilmastonmuutos voisi vaikuttaa MMA:iden luonnonympäristöön ja muodostaa uhkan niiden kestävälle kehitykselle. Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen suojeluun, katastrofiriskin vähentämiseen, luonnonvarojen kestävään hallinnointiin ja kestävän energian edistämiseen liittyvät toimet auttavat sopeutumista ilmastonmuutokseen ja sen lieventämistä MMA:issa.
(11)
MMA:illa voisi olla merkittävä rooli edistettäessä monenvälisiin ympäristösopimuksiin liittyviä unionin sitoumuksia, ja tämä olisi tunnustettava unionin ja MMA:iden välisissä suhteissa.
(12)
On tärkeää tukea MMA:ita niiden pyrkiessä vähentämään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista tarkoituksena vähentää polttoaineiden saantiin ja hintavaihteluihin liittyvää haavoittuvuutta ja lisätä näin talouden selviytymiskykyä ja vähentää alttiutta ulkoisille häiriöille.
(13)
Unioni voisi auttaa MMA:ita vähentämään katastrofialttiuttaan ja tukea niiden tässä tarkoituksessa toteuttamia toimia ja toimenpiteitä.
(14)
MMA:iden syrjäisen sijainnin vaikutukset ovat este niiden kilpailukyvylle ja sen vuoksi on tärkeää parantaa niiden yhteyksiä.
(15)
Unioni ja MMA:t tunnustavat yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen tärkeyden MMA:iden kestävän kehityksen edistäjänä.
(16)
MMA:iden taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen olisi oltava toisiaan tukevaa ja sen tavoitteena olisi oltava MMA:iden talouden kilpailukyvyn parantaminen sekä sosiaalinen hyvinvointi ja osallisuus, erityisesti muita heikommassa asemassa olevien ryhmien ja vammaisten osalta. Tässä tarkoituksessa unionin ja MMA:iden väliseen yhteistyöhön olisi sisällyttävä tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihto asiaankuuluvilla aloilla, mukaan lukien osaamisen kehittäminen ja sosiaaliturva, sekä vammaisten oikeuksien edistäminen ottaen huomioon YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista. Unionin ja MMA:iden välisen assosiaation olisi lisäksi edistettävä ihmisarvoista työtä, mukaan lukien työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua koskevat parhaat käytännöt, sekä työelämän perusnormit, yhtäläiset mahdollisuudet, syrjinnän kieltäminen ja yhteyksien parantaminen MMA:issa ja alueilla, joilla ne sijaitsevat.
(17)
Matkailu voisi olla yhteistyöalue unionin ja MMA:iden välillä. Yhteistyön tavoitteena olisi oltava se, että tuetaan MMA:iden viranomaisten pyrkimyksiä saada mahdollisimman suuri hyöty paikallisesta, alueellisesta ja kansainvälisestä matkailusta, koska matkailulla on merkittävä vaikutus talouskehitykseen, sekä suunnata lisää yhteisöstä ja muista lähteistä peräisin olevia yksityisiä rahavirtoja MMA:iden matkailun kehittämiseen. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä tarpeeseen yhdistää matkailu väestöjen yhteiskunnalliseen ja kulttuuri- ja talouselämään sekä ympäristöstä huolehtimiseen.
(18)
MMA:issa esiintyvillä tartuntataudeilla, kuten denguekuume Karibian ja Tyynenmeren alueilla ja chikungunya-virus Intian valtameren alueella, voi olla huomattavia kielteisiä vaikutuksia terveyteen ja talouteen. Sen lisäksi, että epidemiat heikentävät MMA:iden väestön tuottavuutta, niillä on todennäköisesti suuri vaikutus matkailuun, joka on monen MMA:n talouden tukipilari. Koska MMA:ihin matkustavien matkailijoiden ja siirtotyöläisten määrä on suuri, ne ovat alttiita näin maahan tuleville infektiotaudeille. Myös MMA:ista takaisin matkustavat voivat tuoda tartuntatauteja mukanaan Eurooppaan. Turvallisen matkailun varmistaminen on näin ollen erittäin keskeinen tekijä matkailuun suuresti tukeutuvien MMA:iden talouksien kestävyyden kannalta.
(19)
Unionin ja MMA:iden välisessä assosiaatiossa olisi otettava huomioon MMA:iden kulttuurisen moninaisuuden ja identiteetin suojelu ja edistettävä sitä.
(20)
Unioni tunnustaa, että on tärkeää luoda MMA:iden kanssa aktiivisempi kumppanuus, jonka puitteissa edistetään hyvää hallintotapaa ja torjutaan järjestäytynyttä rikollisuutta, ihmiskauppaa, terrorismia ja korruptiota.
(21)
Unionin ja MMA:iden välisen kaupan alan ja kauppaan liittyvän yhteistyön olisi edistettävä kestävän kehityksen tavoitetta taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä sekä ympäristönsuojelussa.
(22)
Maailmanlaajuiset muutokset, jotka ilmenevät kaupan jatkuvana vapautumisena, koskevat keskeisesti unionia, MMA:iden tärkeintä kauppakumppania, sekä MMA:iden AKT-naapurimaita ja niiden muita talouskumppaneita.
(23)
MMA:t ovat herkästi haavoittuvia saaria, joita on suojeltava asianmukaisesti, myös jätehuollon osalta. Radioaktiivisten jätteiden suhteen tästä määrätään Euratomin perustamissopimuksen 198 artiklassa ja siihen liittyvässä johdetussa oikeudessa, paitsi Grönlannin osalta, johon Euratomin perustamissopimusta ei sovelleta. Muun jätteen suhteen olisi täsmennettävä, mitä unionin sääntöjä sovelletaan MMA:ihin.
(24)
Tässä päätöksessä olisi säädettävä joustavammista alkuperäsäännöistä, mukaan lukien uudet mahdollisuudet alkuperäkumulaatioon. Kumulaation olisi oltava mahdollinen paitsi MMA:iden ja talouskumppanuussopimusmaiden kanssa myös tietyin edellytyksin silloin, kun on kyse tuotteista, jotka ovat peräisin maista, joihin unioni soveltaa vapaakauppasopimusta, ja tuotteista, jotka hyötyvät tulli- ja kiintiövapaasta pääsystä unioniin unionin yleisen tullietuusjärjestelmän (2) perusteella. Nämä edellytykset ovat tarpeen kauppaa koskevien toimenpiteiden kiertämisen estämiseksi ja kumulaatiojärjestelyjen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi.
(25)
MMA-alkuperän todentamismenettelyt olisi saatettava ajan tasalle MMA:iden toimijoiden ja hallintoviranomaisten edun mukaisesti. Myös unionin ja MMA:iden välistä hallinnollista yhteistyötä koskevat säännökset olisi päivitettävä.
(26)
Olisi luotava hallinnollisen yhteistyön menetelmät ja mahdollisuus peruuttaa etuuskohtelu väliaikaisesti MMA:iden kaikkien tai joidenkin alkuperätuotteiden osalta, kun on kyse petoksesta, sääntöjenvastaisuuksista tai tuotteiden alkuperää koskevien sääntöjen järjestelmällisestä noudattamatta jättämisestä tai hallinnollisen yhteistyön laiminlyönnistä. Lisäksi olisi annettava riittävän yksityiskohtaiset suoja- ja valvontatoimenpiteitä koskevat säännökset. Näin MMA:iden ja unionin toimivaltaisilla viranomaisilla sekä talouden toimijoilla olisi käytössään selvät ja läpinäkyvät säännöt ja menettelyt. Lisäksi on yhteisen edun mukaista varmistaa niiden menettelyjen ja järjestelyjen asianmukainen soveltaminen, joiden perusteella MMA:t voivat viedä tavaroita unioniin tulli- ja kiintiövapaasti.
(27)
Ottaen huomioon yhdentymisen tavoitteet ja maailmankaupan kehityksen palvelujen ja sijoittautumisen alalla on tarpeen tukea palvelumarkkinoiden ja sijoitusmahdollisuuksien kehitystä parantamalla MMA:iden palvelujen ja sijoitusten pääsyä unionin markkinoille. Unionin olisi tältä osin tarjottava MMA:ille sellainen paras mahdollinen kohtelu, joka tarjotaan mille tahansa muulle kauppakumppanille kattavalla suosituimmuuskohtelulausekkeella, ja varmistettava MMA:ille joustavampi mahdollisuus kauppasuhteisiin rajoittamalla MMA:iden unionille tarjoama kohtelu siihen, joka tarjotaan muille keskeisille kauppakumppaneille.
(28)
Teollis- ja tekijänoikeudet ovat keskeinen tekijä innovoinnin kannustamisessa, ja niiden avulla voidaan edistää taloudellista ja sosiaalista kehitystä. Ne hyödyttävät maita antamalla niille mahdollisuuden suojella henkisen luomistyön tuotteita ja henkistä pääomaa. Niiden suojelu ja täytäntöönpano helpottavat kauppaa, kasvua ja ulkomaisia sijoituksia, ja ne auttavat torjumaan väärennettyjen tuotteiden terveys- ja turvallisuusriskejä. MMA:t voivat hyötyä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevasta politiikasta erityisesti biologisen monimuotoisuuden suojelun ja teknologian kehityksen yhteydessä.
(29)
Terveys- ja kasvinsuojelutoimilla ja kaupan teknisillä esteillä voi olla vaikutusta kauppaan, mikä edellyttää yhteistyötä. Kaupassa ja kauppaan liittyvässä yhteistyössä olisi käsiteltävä myös kilpailupolitiikkaa sekä teollis- ja tekijänoikeuksia, jotka vaikuttavat kaupan tuottojen oikeudenmukaiseen jakoon.
(30)
Sen varmistamiseksi, että MMA:t voivat osallistua parhain edellytyksin unionin sisämarkkinoille samoin kuin alueellisille, alialueellisille ja kansainvälisille markkinoille, on tärkeää kehittää MMA:iden valmiuksia asiaankuuluvilla aloilla. Näitä ovat henkilöresurssien ja osaamisen kehittäminen, pienten ja keskisuurten yritysten kehittäminen, toimialojen monipuolistaminen ja asianmukaisen oikeudellisen kehyksen täytäntöönpano investointeja edistävän liikeympäristön luomiseksi.
(31)
Unionin ja MMA:iden välisen rahoituspalveluyhteistyön avulla olisi edistettävä turvallisemman, vakaamman ja avoimemman rahoitusjärjestelmän luomista, mikä on olennaista maailman finanssimarkkinoiden vakauden parantamiseksi ja kestävän kasvun lujittamiseksi. Tällä alalla toteutettavat toimet olisi keskitettävä lähentymiseen kansainvälisesti sovittuihin normeihin ja MMA:iden lainsäädännön lähentämiseen rahoituspalveluja koskevaan unionin säännöstöön. Asianmukaista huomiota olisi kiinnitettävä MMA:iden viranomaisten, valvonta-ala mukaan lukien, hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseen.
(32)
MMA:ille olisi myönnettävä rahoitusapua yhtenäisin, avoimin ja tehokkain perustein ja ottaen huomioon MMA:iden tarpeet ja suorituskyvyn. Näissä perusteissa olisi otettava huomioon asukasmäärä, bruttokansantuote (BKT), aiemmista Euroopan kehitysrahastoista (EKR) myönnetyt määrärahat ja MMA:iden maantieteellisestä eristyneisyydestä johtuvat erityisongelmat.
(33)
MMA:iden viranomaisten hallinnollisten valmiuksien tehostamiseksi, yksinkertaistamiseksi ja tunnustamiseksi MMA:ille myönnettyjen varojen hoito olisi toteutettava vastavuoroisen kumppanuuden pohjalta. MMA:iden viranomaisten olisi oltava vastuussa osapuolten välillä yhteistyöstrategioiksi sovittujen politiikkojen määrittelemisestä ja toteuttamisesta.
(34)
Rahoitusapua koskevilla menettelyillä olisi siirrettävä erityisesti MMA:ille päävastuu 11. EKR:n ohjelmointiin ja toteuttamiseen liittyvästä yhteistyöstä. Yhteistyötä olisi tehtävä pääosin MMA:iden alueellisten säännösten mukaisesti, ja samalla olisi vahvistettava tuki ohjelmoitujen toimien seurannalle, arvioinnille ja tarkastamiselle. MMA:iden rajalliset hallinnolliset ja henkilöstöresurssit olisi otettava huomioon ohjelmointi- ja täytäntöönpanoprosessissa. Lisäksi on tarkennettava, että MMA:ille voidaan myöntää rahoitusta eri lähteistä.
(35)
MMA:t voivat osallistua eurooppalaisiin alueellisen yhteistyön yhtymiin (EAYY) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1082/2006 (3) nojalla. MMA:iden alueellinen yhteistyö voi näin ollen muodostua heidän osallistumisestaan EAYY:hyn siihen jäsenvaltioon, johon MMA on sidoksissa, sovellettavien järjestelyjen mukaisesti. EAYY:hyn kuuluvat MMA-jäsenet voivat saada alueellista rahoitusta.
(36)
Teknologian kehityksen ja tullilainsäädännön muutosten ottamiseksi huomioon SEUT-sopimuksen 290 artiklan mukainen valta antaa säädöksiä, joilla muutetaan liitteen VI lisäyksiä, olisi myös siirrettävä komissiolle. On erityisen tärkeää, että komissio järjestää asianmukaiset kuulemiset valmistelutyönsä kuluessa, asiantuntijataso mukaan lukien. Delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan komission olisi varmistettava, että asiaankuuluvat asiakirjat siirretään viipymättä ja asianmukaisesti neuvostolle.
(37)
Tämän päätöksen perusteella neuvoston olisi voitava ehdottaa innovatiivista, johdonmukaista ja eri tilanteisiin sovitettua ratkaisua kaikkiin edellä lueteltuihin asioihin,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
ENSIMMÄINEN OSA
YLEISET SÄÄNNÖKSET MERENTAKAISTEN MAIDEN JA ALUEIDEN ASSOSIAATIOSTA UNIONIIN
1 Luku
Yleiset säännökset
1 artikla
Tarkoitus
1. Tällä päätöksellä perustetaan merentakaisten maiden ja alueiden (MMA:t) assosiaatio unioniin, jäljempänä ’assosiaatio’, joka muodostaa SEUT-sopimuksen 198 artiklaan perustuvan kumppanuuden, jolla tuetaan MMA:iden kestävää kehitystä ja edistetään unionin arvoja ja normeja maailmanlaajuisesti.
2. Assosiaation kumppaneita ovat unioni, MMA:t ja jäsenvaltiot, joihin ne ovat sidoksissa.
2 artikla
Alueellinen soveltamisala
Assosiaatiota sovelletaan SEUT-sopimuksen liitteessä II lueteltuihin MMA:ihin.
3 artikla
Tavoitteet, periaatteet ja arvot
1. Unionin ja MMA:iden välinen assosiaatio perustuu MMA:iden, niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, ja unionin yhteisiin tavoitteisiin, periaatteisiin ja arvoihin.
2. Assosiaatiolla pyritään saavuttamaan SEUT-sopimuksen 199 artiklassa määrätyt yleistavoitteet parantamalla MMA:iden kilpailukykyä, kehittämällä niiden selviytymiskykyä, vähentämällä niiden haavoittuvuutta talouden ja ympäristön kannalta ja edistämällä niiden ja muiden kumppanien välistä yhteistyötä.
3. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi assosiaatiossa kunnioitetaan perusperiaatteita, joita ovat vapaus, demokratia, ihmisoikeudet ja perusvapaudet, oikeusvaltioperiaate, hyvä hallintotapa ja kestävä kehitys, jotka kaikki ovat yhteisiä MMA:ille ja niille jäsenvaltioille, joihin ne ovat sidoksissa.
4. Tässä päätöksessä mainituilla yhteistyöaloilla ei saa olla sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää.
5. Kumppanit tunnustavat toistensa oikeuden määritellä kestävää kehitystä koskevan politiikkansa ja painopisteensä, vahvistaa omat kansalliset ympäristönsuojelun ja työsuojelun tasonsa ja antaa tai muuttaa asiaa koskevaa lainsäädäntöään ja politiikkaansa kansainvälisesti tunnustettuja normeja ja sopimuksia noudattaen. Tässä toiminnassa ne pyrkivät varmistamaan korkeatasoisen ympäristönsuojelun ja työsuojelun.
6. Tätä päätöstä täytäntöönpantaessa kumppaneita ohjaavat läpinäkyvyyttä, toissijaisuutta ja tehokkuuden tarvetta koskevat periaatteet ja ne myös pyrkivät toteuttamaan MMA:iden kestävän kehityksen kolmea pilaria: talouden kehitys, sosiaalinen kehitys ja ympäristönsuojelu.
4 artikla
Assosiaation hallinto
Assosiaation hallinnosta vastaavat komissio ja MMA:iden viranomaiset ja tarvittaessa se jäsenvaltio, johon MMA on sidoksissa, institutionaalisen, oikeudellisen ja varainhoidollisen toimivallan mukaisesti.
5 artikla
Yhteinen etu, täydentävyys ja painopisteet
1. Assosiaatio muodostaa puitteet poliittiselle vuoropuhelulle ja yhteistyölle yhteistä etua koskevissa asioissa.
2. Etusijalla on yhteistyö yhteisen edun mukaisilla aloilla, joita ovat esimerkiksi seuraavat:
a)
MMA:iden talouksien monipuolistaminen, mukaan lukien niiden yhdentyminen edelleen maailmantalouteen ja alueellisiin talouksiin;
b)
ympäristöystävällisen kasvun edistäminen;
c)
luonnonvarojen kestävä hallinnointi, mukaan lukien biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen suojelu ja kestävä käyttö;
d)
ilmastonmuutoksen vaikutuksiin sopeutuminen ja niiden lieventäminen;
e)
katastrofiriskin vähentämisen edistäminen;
f)
tutkimustyön, innovaatiotoiminnan ja tieteellisen yhteistyön edistäminen;
g)
sosiaalisten, kulttuuristen ja taloudellisten vaihtojen edistäminen MMA:iden, niiden naapurimaiden ja muiden kumppanien kesken.
3. Yhteisen edun mukaisilla aloilla tehtävän yhteistyön tavoitteena on MMA:iden omavaraisuuden lisääminen ja niiden valmiuksien kehittäminen 2 kohdassa vahvistettujen strategioiden ja politiikkojen laatimiseksi, toteuttamiseksi ja seuraamiseksi.
6 artikla
Assosiaation edistäminen
1. Lujittaakseen keskinäisiä suhteitaan unioni ja MMA:t pyrkivät tiedottamaan assosiaatiosta kansalaisilleen, erityisesti edistämällä MMA:iden viranomaisten, tiedeyhteisön, kansalaisyhteiskunnan ja yritysten ja niiden unionissa sijaitsevien kumppanien välisten yhteyksien ja yhteistyön kehittämistä.
2. MMA:iden pyrkivät lujittamaan ja edistämään suhteitaan koko unioniin. Jäsenvaltiot tukevat näitä pyrkimyksiä.
7 artikla
Alueellinen yhteistyö, alueellinen yhdentyminen ja yhteistyö muiden kumppanien kanssa
1. Jollei tämän päätöksen 3 artiklasta muuta johdu, assosiaation tavoitteena on tukea MMA:ita niiden pyrkiessä osallistumaan asiaankuuluviin kansainvälisiin, alueellisiin ja/tai alialueellisiin yhteistyöaloitteisiin sekä alueellisiin tai alialueellisiin yhdentymisprosesseihin omien toiveidensa ja MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten määrittelemien tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti.
2. Tätä tarkoitusta varten unioni ja MMA:t voivat vaihtaa tietoja ja parhaita käytäntöjä tai luoda muunlaisen tiiviin yhteistyö- ja koordinointitavan muiden kumppanien kanssa MMA:iden osallistuessa alueellisiin ja kansainvälisiin järjestöihin, soveltuvin osin kansainvälisten sopimusten perusteella.
3. Assosiaation tavoitteena on tukea MMA:iden ja muiden kumppanien välistä yhteistyötä tämän päätöksen toisessa ja kolmannessa osassa määritellyillä yhteistyöaloilla. Tältä osin assosiaation tavoitteena on edistää MMA:iden ja SEUT-sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettujen syrjäisimpien alueiden ja niiden naapurimaiden, jotka voivat olla Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioita, välistä yhteistyötä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi unioni parantaa EU:n eri rahoitusvälineistä tuettujen yhteistyöohjelmien välistä koordinointia ja synergioita. Unioni pyrkii myös ottamaan MMA:t mukaan foorumeihinsa, joissa käydään vuoropuhelua naapurimaiden kanssa, ovatpa ne AKT- tai muita maita, ja tarvittaessa syrjäisimpien alueiden kanssa.
4. Tuki, jota annetaan MMA:iden osallistumiseen asiaankuuluviin alueellisiin yhdentymisjärjestöihin, kohdistetaan erityisesti seuraaviin:
a)
niiden asiaankuuluvien alueellisten järjestöjen ja instituutioiden valmiuksien kehittäminen, joiden jäseniä MMA:t ovat;
b)
alueelliset tai alialueelliset aloitteet, kuten tämän päätöksen toisessa ja kolmannessa osassa määriteltyihin yhteistyöaloihin liittyvien alakohtaisten uudistuspolitiikkojen täytäntöönpano;
c)
MMA:iden tietoisuus ja tiedot alueellisten yhdentymisprosessien vaikutuksista eri aloilla;
d)
MMA:iden osallistuminen alueellisten markkinoiden kehittämiseen alueellisissa yhdentymisjärjestöissä;
e)
MMA:iden ja niiden naapurimaiden väliset rajat ylittävät investoinnit.
8 artikla
Osallistuminen eurooppalaisiin alueellisen yhteistyön yhtymiin
Sovellettaessa tämän päätöksen 7 artiklan 1-3 kohtaa yhteistyöaloitteet tai muut yhteistyömuodot merkitsevät myös, että MMA:n valtion viranomaiset, alueelliset ja alialueelliset järjestöt, paikallisviranomaiset ja tarvittaessa muut julkiset ja yksityiset elimet tai instituutiot (mukaan luettuina julkisten palvelujen tarjoajat) voivat osallistua eurooppalaisiin alueellisen yhteistyön yhtymiin (EAYY) tämän päätöksen sekä asetuksen (EY) N:o 1082/2006 mukaisia yhteistyötoimia koskevien sääntöjen ja tavoitteiden mukaisesti ja siihen jäsenvaltioon, johon MMA on sidoksissa, sovellettavien järjestelyjen mukaisesti.
9 artikla
Erityiskohtelu
1. Assosiaatiossa otetaan huomioon MMA:iden moninaisuus talouskehityksen ja niiden valmiuksien osalta, joita tarvitaan 7 artiklassa tarkoitetun alueellisen yhteistyön ja alueellisen yhdentymisen hyödyntämiseksi täysimääräisesti.
2. Eristyneiden MMA:iden osalta otetaan käyttöön erityiskohtelu.
3. Jotta eristyneet MMA:t voisivat selvittää kehitykseen liittyvät rakenteelliset ja muut esteet, erityiskohtelussa on otettava huomioon niiden erityiset vaikeudet muun muassa silloin kun määritetään rahoitusavun määrä ja sitä koskevat edellytykset.
4. MMA:t, jotka katsotaan eristyneiksi, luetellaan liitteessä I.
2 Luku
Yhteistyötoimijat
10 artikla
Yleinen lähestymistapa
1. Assosiaatio perustuu laajaan vuoropuheluun ja kuulemisiin yhteistä etua koskevista kysymyksistä MMA:iden, niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, ja komission sekä tarvittaessa Euroopan investointipankin (EIP) välillä.
2. MMA:t järjestävät tarvittaessa vuoropuhelua ja kuulemisia esimerkiksi seuraavien viranomaisten ja elinten kanssa:
a)
toimivaltaiset paikallis- ja muut viranomaiset;
b)
taloudelliset ja sosiaaliset kumppanit;
c)
muu kansalaisyhteiskuntaa edustava elin, ympäristönsuojelukumppanit, valtiosta riippumattomat järjestöt ja miesten ja naisten välisen tasa-arvon edistämisestä vastaavat elimet.
11 artikla
Yhteistyötoimijat
1. MMA:iden yhteistyötoimijoita ovat
a)
MMA:iden valtion viranomaiset;
b)
MMA:iden paikallisviranomaiset;
c)
julkisten palvelujen tarjoajat ja kansalaisjärjestöt, kuten yhteiskunnalliset järjestöt, liike-elämän järjestöt, työnantajajärjestöt ja ammattiyhdistykset, sekä paikalliset, kansalliset ja kansainväliset valtiosta riippumattomat järjestöt;
d)
alueelliset ja alialueelliset järjestöt.
2. Jäsenvaltioiden, joihin MMA:t ovat sidoksissa, on toimitettava komissiolle tämän päätöksen voimaantuloa seuraavien kolmen kuukauden kuluessa tiedot 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuista valtion viranomaisista ja paikallisviranomaisista.
12 artikla
Valtiosta riippumattomien toimijoiden tehtävät
1. Valtiosta riippumattomat toimijat voivat osallistua yhteistyötä koskevaan tietojenvaihtoon ja kuulemisiin erityisesti valmisteltaessa ja täytäntöönpantaessa yhteistyöhön perustuvaa apua, hankkeita tai ohjelmia. Niille voidaan siirtää varainhoitoon liittyvää toimivaltaa paikallisia kehitysaloitteita tukevien hankkeiden tai ohjelmien toteuttamiseksi.
2. Valtiosta riippumattomat toimijat, jotka voivat osallistua hankkeiden tai ohjelmien hajautettuun hallinnointiin, määritellään MMA:iden viranomaisten, komission ja jäsenvaltion, johon MMA on sidoksissa, välisellä sopimuksella sen mukaisesti, mitä asioita käsitellään ja mitkä ovat valtiosta riippumattomien järjestöjen toimialat ja asiantuntemus. Määrittely tehdään MMA-kohtaisesti 10 artiklassa tarkoitetun laajan vuoropuhelun ja kuulemisten yhteydessä.
3. Assosiaation tavoitteena on edistää MMA:iden pyrkimyksiä lujittaa kansalaisjärjestöjä erityisesti niiden perustamisen ja kehittämisen osalta sekä sellaisten järjestelyjen kehittämistä, jotka ovat tarpeen, jotta MMA:t voivat osallistua kehitysstrategioiden ja -ohjelmien suunnitteluun, toteuttamiseen ja arviointiin.
3 Luku
Assosiaation institutionaaliset puitteet
13 artikla
Vuoropuhelua ohjaavat periaatteet
1. Unioni, MMA:t ja jäsenvaltiot, joihin ne ovat sidoksissa, käyvät säännöllisesti kattavaa poliittista vuoropuhelua.
2. Vuoropuhelu käydään unionin, MMA:iden ja niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, institutionaalisten, oikeudellisten ja varainhoidollisten toimivaltuuksien mukaisesti. Vuoropuhelu toteutetaan joustavasti: se voi olla muodollista tai epämuodollista, asianmukaisella tasolla tai asianmukaisessa muodossa, ja se käydään 14 artiklassa tarkoitetuissa puitteissa.
3. Vuoropuhelun johdosta MMA:t voivat osallistua täysimääräisesti assosiaation täytäntöönpanoon.
4. Vuoropuhelussa keskitytään muun muassa tiettyihin yhteistä etua koskeviin tai assosiaation tavoitteiden saavuttamisen kannalta yleisesti merkittäviin poliittisiin kysymyksiin.
14 artikla
Assosiaatiofoorumit
1. Assosiaation puitteissa perustetaan seuraavat vuoropuhelufoorumit:
a)
unionin ja MMA:iden välisellä keskustelufoorumilla, jäljempänä ’MMA-EU-foorumi’, kokoontuvat vuosittain MMA:iden viranomaiset, jäsenvaltioiden edustajat ja komissio. Euroopan parlamentin jäsenet, EIP:n edustajat ja syrjäisimpien alueiden edustajat osallistuvat tarvittaessa MMA-EU-foorumiin;
b)
komissio, MMA:t ja jäsenvaltiot, joihin ne ovat sidoksissa, järjestävät säännöllisesti kolmikantaneuvotteluja. Näitä neuvotteluja järjestetään ainakin neljä kertaa vuodessa komission aloitteesta tai MMA:iden ja niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, pyynnöstä;
c)
MMA:iden, niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, ja komission niin sopiessa perustetaan neuvonantajina toimivia työryhmiä, jotka seuraavat assosiaation toteuttamista käsiteltävän kysymyksen edellyttämässä muodossa. Nämä työryhmät voidaan kutsua koolle komission, jäsenvaltion tai MMA:n pyynnöstä. Ne tarjoavat foorumin teknisille neuvotteluille asioista, jotka ovat tärkeitä MMA:ille ja niille jäsenvaltioille, joihin ne ovat sidoksissa, ja täydentävät tällä tavoin työtä, jota tehdään MMA-EU-foorumilla ja/tai kolmikantaneuvotteluissa.
2. Komissio huolehtii MMA-EU-foorumin, kolmikantaneuvottelujen ja työryhmien puheenjohtajuudesta ja niiden sihteeripalveluista.
TOINEN OSA
ASSOSIAATIOON LIITTYVÄT KESTÄVÄN KEHITYKSEN YHTEISTYÖALAT
1 Luku
Ympäristökysymykset, ilmastonmuutos ja katastrofiriskin vähentäminen
15 artikla
Yleiset tavoitteet ja periaatteet
Assosiaation puitteissa tehtävä ympäristönsuojelun, ilmastonmuutoksen ja katastrofiriskin vähentämisen alan yhteistyö voi koskea seuraavia:
a)
tuki MMA:iden pyrkimyksille määritellä ja toteuttaa politiikkoja, strategioita, toimintasuunnitelmia ja toimenpiteitä;
b)
tuki MMA:iden pyrkimyksille liittyä alueellisiin verkostoihin ja aloitteisiin;
c)
kestävän resurssien käytön ja resurssitehokkuuden sekä talouskasvun ja ympäristön tilan huonontumisen välisen kytköksen katkaisemisen edistäminen; ja
d)
tuki MMA:n pyrkimyksille toimia alueellisina huippuosaamiskeskuksina.
16 artikla
Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen kestävä hoito ja suojelu
Assosiaation puitteissa tehtävä biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen kestävän hoidon alan yhteistyö voi koskea seuraavia:
a)
maan ja merten suojelualueiden perustamisen ja tehokkaan hoidon edistäminen ja olemassa olevien suojelualueiden hoidon parantaminen;
b)
maan ja merten resurssien kestävän hoidon edistäminen, mikä myötävaikuttaa suojelualueiden ulkopuolisten lajien, elinympäristöjen ja ekosysteemitoimintojen suojeluun, erityisesti uhanalaisten, vaarantuneiden ja harvinaisten lajien osalta;
c)
maan ja merten biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelun ja kestävän käytön lujittaminen seuraavin toimin:
i)
vastaamalla ilmastonmuutokseen liittyvään laajempaan haasteeseen ekosysteemin osalta ylläpitämällä terveitä, vahvoja ekosysteemejä ja edistämällä ympäristöystävällistä infrastruktuuria ja ekosysteemipohjaisia lähestymistapoja ilmastonmuutokseen sopeutumisessa ja sen vaikutusten lieventämisessä, mikä tuo usein moninkertaisia hyötyjä;
ii)
kehittämällä valmiuksia paikallisella, alueellisella ja/tai kansainvälisellä tasolla edistämällä tietojen, osaamisen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa kaikkien sidosryhmien välillä, mukaan lukien julkiset viranomaiset, maanomistajat, yksityissektori, tutkijat ja kansalaisyhteiskunta;
iii)
vahvistamalla olemassa olevia luonnonsuojeluohjelmia ja niihin liittyviä toimia suojelualueilla ja niiden ulkopuolella;
iv)
laajentamalla osaamispohjaa ja korjaamalla osaamispuutteet, myös määrittelemällä ekosysteemitoimintojen ja -palvelujen arvo;
d)
alueellisen yhteistyön edistäminen ja helpottaminen, jotta voidaan puuttua esimerkiksi sellaisiin kysymyksiin kuin haitalliset vieraslajit tai ilmastonmuutoksen vaikutukset;
e)
menetelmien kehittäminen resurssien kasvattamiseksi, mukaan lukien maksut ekosysteemipalveluista.
17 artikla
Kestävä metsänhoito
Assosiaation puitteissa tehtävä kestävän metsänhoidon alan yhteistyö voi käsittää metsien suojelun ja kestävän hoidon edistämisen, mukaan lukien puiden tehtävä ympäristön suojelemisessa eroosiolta ja aavikoitumiselta, metsittäminen ja puun viennin hallinnointi.
18 artikla
Rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito
Assosiaation puitteissa tehtävä rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon alan yhteistyö voi koskea seuraavia:
a)
tuki MMA:iden toimille, joiden tavoitteena on meri- ja rannikkoalueiden tehokas kestävä käyttö ja hoito määriteltäessä strategisia ja yhdennettyjä lähestymistapoja meri- ja rannikkoalueiden suunnitteluun, käyttöön ja hoitoon;
b)
taloudellisten ja sosiaalisten toimintojen kuten kalastuksen, vesiviljelyn, matkailun, meriliikenteen ja maatalouden yhteensovittaminen meri- ja rannikkoalueiden potentiaalin kanssa uusiutuvien energialähteiden ja raaka-aineiden osalta ottaen huomioon ilmastonmuutoksen ja ihmisen toiminnan vaikutukset.
19 artikla
Meriasiat
Assosiaation puitteissa tehtävä merialan yhteistyö voi koskea seuraavia:
a)
vuoropuhelun edistäminen kyseistä alaa koskevissa yhteisen edun mukaisissa kysymyksissä;
b)
merialan osaamisen ja biotekniikan, merienergian, merivalvonnan, rannikkoalueiden käytön ja hoidon sekä ekosysteemipohjaisen hallinnoinnin edistäminen;
c)
yhdennettyjen lähestymistapojen edistäminen kansainvälisellä tasolla.
20 artikla
Kalakantojen kestävä hoito
1. Assosiaation puitteissa tehtävä kalakantojen kestävän hoidon alan yhteistyö perustuu seuraaviin periaatteisiin:
a)
sitoutuminen vastuuntuntoiseen kalastuksenhoitoon ja kalastuskäytäntöihin;
b)
pidättäytyminen toimenpiteistä tai toiminnoista, jotka ovat ristiriidassa kalakantojen kestävää käyttöä koskevien periaatteiden kanssa;
c)
sanotun rajoittamatta voimassa olevia tai tulevia unionin ja MMA:iden kahdenvälisiä kalastuskumppanuussopimuksia, unioni ja MMA:t pyrkivät konsultoimaan toisiaan säännöllisesti meren elollisten luonnonvarojen suojelusta ja hoidosta ja vaihtamaan tietoja näiden luonnonvarojen tilasta 14 artiklassa tarkoitetuissa assosiaatiofoorumeissa.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu yhteistyö voi koskea seuraavia:
a)
hyvän hallintotavan, parhaiden käytäntöjen ja vastuuntuntoisen kalastuksenhoidon aktiivinen edistäminen kalakantojen suojelussa ja kestävässä hoidossa, mukaan lukien yhteisen edun mukaiset kalakannat ja ne, joita alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt hoitavat;
b)
kalakantojen suojelua koskeva vuoropuhelu ja yhteistyö, mukaan lukien toimenpiteet laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjumiseksi ja tehokas yhteistyö alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä ja niiden kanssa. Vuoropuheluun ja yhteistyöhön kuuluvat valvonta- ja tarkastusjärjestelmät, -kannustimet ja -velvoitteet kalastuksen ja rannikkoympäristöjen tehokkaamman hoidon toteuttamiseksi pitkällä aikavälillä.
21 artikla
Kestävä vesihuolto
1. Assosiaation puitteissa unioni ja MMA:t voivat tehdä yhteistyötä kestävän vesihuollon alalla, johon kuuluu vesipolitiikka ja laitosten perustaminen, vesivarojen suojelu, vesihuolto maaseudulla ja kaupungeissa kotitalous-, teollisuus- tai maatalouskäyttöä varten, vesivarojen varastointi, jakelu ja hoito sekä jätevesihuolto.
2. Vesihuollon alalla kiinnitetään erityistä huomiota juomavesi- ja sanitaatiopalvelujen tarjoamiseen sellaisilla alueilla, joilla nykyiset palvelut eivät ole riittäviä ja jotka ovat erityisen alttiita luonnonkatastrofeille, mikä edistää suoraan henkilöresurssien kehittämistä parantamalla terveydentilaa ja lisäämällä tuottavuutta.
3. Näillä aloilla tehtävää yhteistyötä ohjaa periaate siitä, että jatkuva tarve ulottaa vesihuollon peruspalvelujen tarjonta sekä kaupunkien että maaseutujen väestöille on ratkaistava ympäristön kannalta kestävällä tavalla.
22 artikla
Jätehuolto
Assosiaation puitteissa tehtävä jätehuoltoalan yhteistyö voi käsittää parhaiden ympäristökäytäntöjen edistämisen kaikissa jätehuoltoon liittyvissä toiminnoissa, mukaan luettuna jätteiden vähentäminen, kierrätys tai muut hyödyntämisprosessit, esimerkiksi energiakäyttö ja jätteiden hävittäminen.
23 artikla
Energia
Assosiaation puitteissa tehtävä kestävän energian alan yhteistyö voi koskea seuraavia:
a)
energiantuotanto, -jakelu ja -saanti, erityisesti kestävien energialähteiden kehittäminen, edistäminen, käyttö ja varastointi uusiutuvista energialähteistä;
b)
energiapolitiikka ja -säännökset, erityisesti sellaisten politiikkojen laatiminen ja säännösten antaminen, jotka takaavat edulliset ja kestävät energian hinnat;
c)
energiatehokkuus, erityisesti energiatehokkuutta koskevien normien kehittäminen ja käyttöönotto sekä energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden toteuttaminen eri aloilla (teollisuus, kauppa, julkiset kuluttajat ja kotitaloudet) samoin kuin niihin liittyvät koulutus- ja tiedotustoiminnot;
d)
liikenne, erityisesti ympäristöystävällisemmän julkisen ja yksityisen liikenteen kehittäminen, edistäminen ja käyttö, esimerkiksi hybridi-, sähkö- tai vetyajoneuvot, yhteiskyydit ja pyöräilyjärjestelmät;
e)
kaupunkisuunnittelu ja -rakentaminen, erityisesti korkeiden ympäristön laatua ja energiatehokkuutta koskevien normien edistäminen ja käyttöönotto kaupunkisuunnittelussa ja -rakentamisessa; ja
f)
matkailu, erityisesti energia-omavaraisuuden (uusiutuvat energialähteet) edistäminen ja/tai ympäristöystävälliset matkailuinfrastruktuurit.
24 artikla
Ilmastonmuutos
Assosiaation puitteissa tehtävän ilmastonmuutosalan yhteistyön tavoitteena on tukea MMA:iden aloitteita, jotka koskevat ilmastonmuutoksen lieventämistä ja ilmastonmuutoksen haittavaikutuksiin sopeutumista, ja se voi kattaa seuraavat:
a)
näytön hankkiminen; pääasiallisten riskien ja hallintoalue- ja aluekohtaisten ja/tai kansainvälisten toimien, suunnitelmien tai toimenpiteiden kartoittaminen ilmastonmuutokseen sopeutumista tai sen haittavaikutusten lieventämistä varten;
b)
ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen vaikutusten lieventämisen sisällyttäminen julkisiin toimintapolitiikkoihin ja strategioihin;
c)
tilastotietojen ja -indikaattorien, jotka ovat olennaisia välineitä politiikan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa, laatiminen ja kartoittaminen; ja
d)
sen edistäminen, että MMA:at osallistuvat alueelliseen ja kansainväliseen vuoropuheluun yhteistyön, mukaan lukien osaamisen ja kokemusten vaihdon, lisäämiseksi.
25 artikla
Katastrofiriskin vähentäminen
Assosiaation puitteissa tehtävä katastrofiriskin vähentämiseen liittyvä yhteistyö voi koskea seuraavia:
a)
katastrofien ennaltaehkäisemistä ja niihin valmistautumista koskevien järjestelmien, mukaan lukien infrastruktuurien, kehittäminen tai täydentäminen, mukaan luettuina ennakointi- ja varhaisvaroitusjärjestelmät, katastrofien seurausten lieventämiseksi;
b)
MMA:iden ja niiden sijaintialueiden katastrofialttiutta koskevien yksityiskohtaisten tietojen ja nykyisten toimintavalmiuksien kehittäminen;
c)
katastrofien ennaltaehkäisemistä ja niihin valmistautumista koskevien nykyisten toimenpiteiden vahvistaminen paikallisella, kansallisella ja alueellisella tasolla;
d)
asiaankuuluvien toimijoiden toimintavalmiuksien parantaminen, jotta ne olisivat koordinoidumpia, tehokkaampia ja vaikuttavampia;
e)
väestölle suunnatun riskialttiutta, ehkäisemistä, valmistautumista ja katastrofin iskiessä toteutettavia toimia koskevan tiedotuksen parantaminen, ottaen asianmukaisesti huomioon vammaisten erityistarpeet;
f)
pelastuspalveluihin osallistuvien keskeisten toimijoiden välisen yhteistyön lujittaminen; ja
g)
MMA:iden osallistumisen edistäminen alueellisilla, eurooppalaisilla ja/tai kansainvälisillä foorumeilla eri toimijoiden välisen säännöllisen tiedonvaihdon lisäämiseksi ja yhteistyön tiivistämiseksi katastrofitilanteissa.
2 Luku
Yhteydet
26 artikla
Yleiset tavoitteet
1. Assosiaation puitteissa tehtävän yhteyksiä koskevan yhteistyön tavoitteena on
a)
varmistaa MMA:iden paremmat yhteydet maailmanlaajuisiin liikenneverkkoihin; ja
b)
varmistaa MMA:ille tieto- ja viestintätekniikan ja -palveluiden parempi saatavuus.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu yhteistyö voi koskea seuraavia:
a)
politiikka ja laitosten perustaminen;
b)
maantie-, rautatie-, lento-, meri- ja sisävesiliikenne; ja
c)
varastointimahdollisuudet satamissa ja lentoasemilla.
27 artikla
Meriliikenne
1. Assosiaation puitteissa tehtävän meriliikennealan yhteistyön tavoitteena on kustannustehokkaiden ja toimivien meriliikennepalvelujen kehittäminen ja edistäminen MMA:issa, ja se voi koskea seuraavia:
a)
tehokkaan rahtiliikenteen edistäminen taloudellisesti ja kaupallisesti kannattavin hinnoin;
b)
MMA:iden kansainvälisiin merikuljetuspalveluihin osallistumisen lisääminen;
c)
alueellisten ohjelmien edistäminen;
d)
tuki paikallisen yksityissektorin osallistumiseksi merikuljetustoimintaan; ja
e)
infrastruktuurin kehittäminen.
2. Unioni ja MMA:t edistävät meriliikenteen ja miehistöjen turvallisuutta sekä merten pilaantumista ehkäiseviä toimia.
28 artikla
Lentoliikenne
Assosiaation puitteissa tehtävä lentoliikennealan yhteistyö voi koskea seuraavia:
a)
MMA:iden lentoliikennealan uudistaminen ja ajanmukaistaminen;
b)
MMA:iden lentoliikennealan kaupallisen kannattavuuden ja kilpailukyvyn edistäminen;
c)
yksityissektorin investointien ja osallistumisen helpottaminen; ja
d)
osaamista ja hyviä yrityskäytäntöjä koskevan vaihdon edistäminen.
29 artikla
Lentoliikenteen turvallisuus
Assosiaation puitteissa tehtävän lentoliikenteen turvallisuutta koskevan yhteistyön tavoitteena on tukea MMA:ita niiden pyrkiessä noudattamaan kansainvälisiä normeja, ja se voi kattaa muun muassa seuraavat:
a)
ilmaliikenteen turvallisuusjärjestelmien täytäntöönpano;
b)
lentoasemien turvallisuuden varmistaminen ja siviili-ilmailuviranomaisten valmiuksien lisääminen niin, että ne pystyvät hallitsemaan kaikki niiden toimivaltaan kuuluvat toimintojen turvallisuusnäkökohdat; ja
c)
infrastruktuurin ja henkilöresurssien kehittäminen.
30 artikla
Tieto- ja viestintätekniikan palvelut
Assosiaation puitteissa tehtävän tieto- ja viestintätekniikan palvelujen alan yhteistyön tavoitteena on edistää MMA:issa innovointia, talouskasvua ja parannuksia sekä kansalaisten että yritysten jokapäiväisessä elämässä, mukaan lukien vammaisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien lisääminen. Yhteistyö keskittyy erityisesti MMA:iden sääntelyvalmiuksien parantamiseen, ja sen puitteissa voidaan tukea MMA:iden tieto- ja viestintäpalvelujen laajentamista seuraavilla toimenpiteillä:
a)
sellaisen ennustettavissa olevan sääntely-ympäristön luominen, joka pysyy mukana teknisessä kehityksessä ja edistää kasvua, innovointia, kilpailua ja kuluttajansuojaa;
b)
vuoropuhelu erilaisista poliittisista kysymyksistä, jotka koskevat tietoyhteiskunnan edistämistä ja seurantaa;
c)
tietojenvaihto standardeja ja yhteentoimivuutta koskevista kysymyksistä;
d)
yhteistyön edistäminen tieto- ja viestintätekniikan tutkimuksen alalla sekä tieto- ja viestintätekniikkaan pohjautuvien tutkimusinfrastruktuurien alalla;
e)
palvelujen ja sovellusten kehittäminen aloilla, joilla on suuri yhteiskunnallinen vaikutus.
3 Luku
Tutkimus- ja innovaatiotoiminta
31 artikla
Tutkimus- ja innovaatiotoiminnan yhteistyö
Assosiaation puitteissa tehtävä tutkimus- ja innovaatiotoiminnan alan yhteistyö voi kattaa tieteen ja teknologian, mukaan lukien tieto- ja viestintätekniikka, ja sen tavoitteena on edistää MMA:iden kestävää kehitystä sekä MMA:iden tehtävää alueellisina huippuosaamiskeskuksina ja niiden teollisuuden kilpailukykyä. Erityisesti yhteistyön kohteena voivat olla seuraavat:
a)
vuoropuhelu, koordinointi ja synergioiden luominen MMA:iden ja unionin politiikkojen sekä tiedettä, teknologiaa ja innovointia koskevien aloitteiden välillä;
b)
politiikan suunnittelu ja laitosten rakentaminen MMA:issa ja yhteiset toiminnot paikallisella, kansallisella tai alueellisella tasolla tavoitteena kehittää tieteeseen, teknologiaan ja innovointiin liittyviä toimintoja ja niiden soveltamista;
c)
MMA:ista, unionista, jäsenvaltioista ja kolmansista maista peräisin olevien oikeushenkilöiden välinen yhteistyö;
d)
yksittäisten MMA:ista peräisin olevien tutkijoiden, tutkimuslaitosten ja oikeushenkilöiden osallistuminen unionin tutkimus- ja innovaatio-ohjelmiin yhteistyön puitteissa ja yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) puitteissa; ja
e)
MMA:iden tutkijoiden koulutus, kansainvälinen liikkuvuus ja vaihto.
4 Luku
Nuoriso, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, terveydenhuolto, työllisyys- ja sosiaalipolitiikka
32 artikla
Nuoriso
1. Unioni varmistaa, että MMA:iden luonnolliset henkilöt, siten kuin heidät on määritelty 50 artiklassa, voivat osallistua unionin nuorisoaloitteisiin samalta pohjalta kuin jäsenvaltioiden kansalaiset.
2. Assosiaation tavoitteena on vahvistaa MMA:issa ja unionissa asuvien nuorten välisiä siteitä muun muassa edistämällä MMA:iden nuorison oppimiseen liittyvää liikkuvuutta ja lisäämällä nuorten välistä yhteisymmärrystä.
33 artikla
Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus
1. Assosiaation puitteissa tehtävä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alan yhteistyö voi koskea seuraavia:
a)
korkealaatuisen ja osallistavan koulutuksen tarjoaminen perus-, keski- ja korkea-asteen tasolla ja ammatillisessa koulutuksessa; ja
b)
MMA:iden tukeminen koulutus- ja ammattikoulutuspolitiikan määrittelyssä ja toteutuksessa.
2. Unioni varmistaa, että MMA:iden luonnolliset henkilöt, siten kuin heidät on määritelty 50 artiklassa, voivat osallistua unionin koulutus- ja ammattikoulutusaloitteisiin samalta pohjalta kuin jäsenvaltioiden kansalaiset.
3. Unioni varmistaa, että MMA:iden koulutusalan elimet ja laitokset voivat ottaa osaa unionin koulutukseen liittyvien yhteistyöaloitteisiin samalta pohjalta kuin jäsenvaltioiden koulutus- ja ammattikoulutusalan elimet ja laitokset.
34 artikla
Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka
1. Unioni ja MMA:t käyvät työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alan vuoropuhelua antaakseen panoksensa MMA:iden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja ihmisarvoisen työn edistämiseen MMA:issa ja alueilla, joilla ne sijaitsevat. Vuoropuhelun tavoitteena on myös tukea MMA:iden viranomaisten pyrkimyksiä kehittää alan politiikkaa ja lainsäädäntöä.
2. Vuoropuhelu käsittää ensi sijassa työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaan liittyviä unionin ja MMA:iden yhteisen edun mukaista politiikkaa ja lainsäädäntöä koskevien tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon. Tältä osin otetaan huomioon sellaiset alat kuin osaamisen kehittäminen, sosiaaliturva, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, yhtäläiset mahdollisuudet, syrjinnän kieltäminen ja vammaisten yhdenvertaiset mahdollisuudet, työterveys ja -turvallisuus sekä muut työelämän perusnormit.
35 artikla
Kansanterveys
Assosiaation puitteissa tehtävän kansanterveysalan yhteistyön tavoitteena on lisätä MMA:iden valmiuksia valvoa ja havaita tartuntatauteja varhaisessa vaiheessa ja reagoida niihin muun muassa seuraavin toimin:
a)
toimet, joiden tarkoituksena on parantaa valmiuksia ja reagointikykyä rajat ylittävien terveysuhkien kuten tartuntatautien varalta käyttäen perustana nykyisiä rakenteita ja kohdistaen toimet epätavallisiin tapahtumiin;
b)
valmiuksien kehittäminen vahvistamalla kansanterveysverkostoja alueellisella tasolla, helpottamalla asiantuntijoiden välistä tiedonvaihtoa ja edistämällä riittävää koulutusta;
c)
välineiden ja tiedotusfoorumien sekä MMA:iden tarpeisiin mukautettujen verkko-opetusohjelmien kehittäminen.
5 Luku
Kulttuuri
36 artikla
Kulttuurivaihto ja kulttuurinen vuoropuhelu
1. Assosiaation puitteissa tehtävä kulttuurivaihdon ja kulttuurisen vuoropuhelun alan yhteistyö voi koskea seuraavia:
a)
MMA:iden omavarainen, ihmispainotteinen kehitys, jonka juuret ovat kunkin kansan kulttuurissa;
b)
sellaisen politiikan ja toimenpiteiden tukeminen, joita MMA:iden toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat tehostaakseen MMA:iden henkilöresursseja, lisätäkseen niiden luomiskykyä ja vahvistaakseen niiden kulttuuri-identiteettiä;
c)
väestön osallistuminen kehitysprosessiin;
d)
tietojenvaihdon ja yhteisymmärryksen edistäminen kulttuuri- ja audiovisuaaliasioissa vuoropuhelun kautta.
2. Yhteistyön kautta unioni ja MMA:t pyrkivät edistämään kulttuurivaihtoa seuraavin tavoin:
a)
kaikkien kumppanien kulttuuri- ja luovien alojen välinen yhteistyö;
b)
kulttuuriteosten ja luovien teosten levityksen sekä toimijoiden liikkuvuuden edistäminen;
c)
poliittinen yhteistyö politiikan kehityksen, innovoinnin, yleisöpohjan laajentamisen ja uusien yritysmallien edistämiseksi.
37 artikla
Audiovisuaalinen yhteistyö
1. Assosiaation puitteissa tehtävän audiovisuaalialan yhteistyön tavoitteena on edistää kummankin osapuolen audiovisuaalista tuotantoa, ja se voi kattaa seuraavat toimet:
a)
yleisradiotoiminnan harjoittajien välinen yhteistyö ja vaihto;
b)
audiovisuaalisten teosten vaihdon edistäminen;
c)
audiovisuaali- ja yleisradiotoimintaa koskevaan politiikkaan ja sääntelykehykseen liittyvien tietojen ja näkemysten vaihto toimivaltaisten viranomaisten välillä;
d)
kummankin osapuolen alueella ja kolmansissa maissa järjestettäviin kansainvälisiin tapahtumiin tehtävien vierailujen ja niihin osallistumisen edistäminen.
2. Yhteistuotantona tuotettuihin audiovisuaalisiin teoksiin voidaan soveltaa mitä tahansa sellaista järjestelmää, jonka tarkoituksena on edistää paikallista tai alueellista kulttuurillista sisältöä ja joka on perustettu unionissa, MMA:issa ja jäsenvaltioissa, joihin ne ovat sidoksissa.
38 artikla
Esittävät taiteet
Assosiaation puitteissa tehtävä esittävien taiteiden alan yhteistyö voi koskea seuraavia:
a)
esittävien taiteiden harjoittajien välisten yhteyksien lisäämisen helpottaminen, mukaan lukien ammatillinen vaihto ja koulutus, osallistuminen esiintymiskokeisiin, verkkojen kehittäminen sekä verkottumisen edistäminen;
b)
unionin yhden tai useamman jäsenvaltion ja yhden tai useamman MMA:n tuottajien välisten yhteistuotantojen edistäminen; ja
c)
kansainvälisten teatteritekniikkastandardien kehittämisen ja näyttämömerkkien käytön edistäminen, myös asianomaisten standardointielinten avulla.
39 artikla
Kulttuuriperinnön ja historiallisten muistomerkkien suojelu
Assosiaation puitteissa tehtävän aineellisen ja aineettoman kulttuuriperinnön ja historiallisten muistomerkkien suojeluun liittyvän alan yhteistyön tavoitteena on edistää asiantuntemuksen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa seuraavin toimin:
a)
asiantuntijavaihtojen helpottaminen;
b)
ammatillisen koulutusyhteistyön edistäminen;
c)
paikallisen yleisön tietoisuuden lisääminen; ja
d)
historiallisten muistomerkkien ja suojeltujen alueiden suojelua sekä kulttuuriperintöön liittyvää lainsäädäntöä ja siihen liittyvien toimenpiteiden toteuttamista, erityisesti sen liittämistä paikalliseen elämään, koskevan neuvonnan edistäminen.
6 Luku
Järjestäytyneen rikollisuuden torjunta
40 artikla
Järjestäytyneen rikollisuuden, ihmiskaupan, lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja riiston, terrorismin ja korruption torjunta
1. Assosiaation puitteissa tehtävä järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan alan yhteistyö voi koskea seuraavia:
a)
innovatiivisten ja tehokkaiden toimintatapojen kehittäminen poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä varten, mukaan lukien muiden sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan, kanssa tehtävä yhteistyö järjestäytyneen rikollisuuden, ihmiskaupan, lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja riiston, terrorismin ja korruption torjumiseksi; ja
b)
tuki, jonka tarkoituksena on tehostaa MMA:iden politiikkoja torjuttaessa järjestäytynyttä rikollisuutta, ihmiskauppaa, lasten seksuaalista hyväksikäyttöä ja riistoa, terrorismia ja korruptiota sekä kaikenlaisten huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden tuotantoa, jakelua, ja kauppaa sekä ehkäistäessä ja vähennettäessä huumeiden käyttöä ja huumehaittoja, ottaen huomioon kansainvälisten elinten näillä aloilla tekemän työn, muun muassa seuraavien toimien avulla:
i)
koulutus ja valmiuksien kehittäminen järjestäytyneen rikollisuuden, ihmiskaupan, lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja riiston, terrorismin ja korruption torjumiseksi;
ii)
ehkäisevät toimet, mukaan lukien huumeriippuvaisiin kohdistuva koulutus, tiedotus, terveyskasvatus, hoito ja kuntoutus, mukaan luettuina suunnitelmat heidän sopeuttamisekseen työelämään ja yhteiskuntaan;
iii)
tehokkaiden täytäntöönpanotoimenpiteiden kehittäminen;
iv)
tekninen, hallinnollinen ja rahoitusapu ihmiskauppaa koskevan tehokkaan politiikan ja lainsäädännön luomiseksi, erityisesti tiedotuskampanjat, ohjausmekanismit ja uhriensuojelujärjestelmät, yhteistyössä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien ja kansalaisyhteiskunnan kanssa;
v)
tekninen, hallinnollinen ja rahoitusapu, joka liittyy huumehaittojen ehkäisyyn, hoitoon ja vähentämiseen;
vi)
tekninen apu lainsäädännön laatimiseksi ja toimintalinjojen kehittämiseksi lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja riiston torjumiseksi; ja
vii)
tekninen apu ja koulutus, joiden tarkoituksena on tukea valmiuksien kehittämistä ja edistää kansainvälisten korruptionvastaisten normien noudattamista, erityisesti niiden, jotka on vahvistettu korruption vastaisessa Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksessa.
2. Assosiaation puitteissa MMA:t toimivat yhteistyössä unionin kanssa rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjumiseksi 70 ja 71 artiklan mukaisesti.
7 Luku
Matkailu
41 artikla
Matkailu
Assosiaation puitteissa tehtävä matkailun alan yhteistyö voi koskea seuraavia:
a)
toimenpiteet, joilla pyritään kestävien matkailupolitiikkojen määrittelyyn, mukauttamiseen ja kehittämiseen;
b)
toimenpiteet ja toimet kestävän matkailun kehittämiseksi ja tukemiseksi;
c)
toimenpiteet, joilla pyritään kestävän matkailun yhdistämiseen MMA:iden kansalaisten sosiaaliseen, kulttuuriseen ja taloudelliseen elämään.
KOLMAS OSA
KAUPPA JA KAUPPAAN LIITTYVÄ YHTEISTYÖ
I OSASTO
YLEISET SÄÄNNÖKSET
42 artikla
Yleiset tavoitteet
Unionin ja MMA:iden välisen kaupan ja kauppaan liittyvän yhteistyön yleisenä tavoitteena on
a)
edistää MMA:iden taloudellista ja sosiaalista kehitystä luomalla läheiset taloudelliset suhteet niiden ja koko unionin välille;
b)
lisätä MMA:iden yhdentymistä alueellisiin talouksiin ja maailmantalouteen ja edistää tavara- ja palvelukaupan kehitystä;
c)
auttaa MMA:ita luomaan sellainen investointiympäristö, joka tukee niiden sosiaalista ja taloudellista kehitystä;
d)
edistää maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän vakautta, eheyttä ja läpinäkyvyyttä sekä hyvää verohallintoa;
e)
tukea MMA:iden talouksien monipuolistamista;
f)
tukea MMA:iden valmiuksia laatia ja toteuttaa politiikkoja, jotka ovat tarpeen niiden tavara- ja palvelukaupan kehittämiseksi;
g)
tukea MMA:iden vienti- ja kaupankäyntivalmiuksia;
h)
tukea MMA:iden pyrkimyksiä saattaa lainsäädäntönsä unionin lainsäädännön mukaiseksi tai sovittaa se unionin lainsäädäntöön, mikäli se on aiheellista;
i)
tarjota kohdennettua yhteistyötä ja vuoropuhelua unionin kanssa kaupan alalla ja siihen liittyvillä aloilla.
II OSASTO
TAVAROIDEN JA PALVELUJEN KAUPPAA SEKÄ SIJOITTAUTUMISTA KOSKEVAT JÄRJESTELYT
1 Luku
Tavarakauppaa koskevat järjestelyt
43 artikla
Alkuperätavaroiden vapaa pääsy
1. MMA:ista peräisin olevia tuotteita unioniin tuotaessa niistä ei kanneta tuontitullia.
2. Alkuperätuotteen käsite määritellään ja niihin liittyvät hallinnollisen yhteistyön menetelmät vahvistetaan liitteessä VI.
44 artikla
Määrälliset rajoitukset ja vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet
1. Unioni ei sovella MMA:ista peräisin olevien tuotteiden tuontiin mitään määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä.
2. Edellä oleva 1 kohta ei estä tavaroiden tuontia, vientiä tai kauttakuljetusta koskevia kieltoja tai rajoituksia, jotka ovat perusteltuja julkisen moraalin, yleisen järjestyksen, ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden ja elämän suojelun, taiteellisten, historiallisten tai arkeologisten kansallisaarteiden suojelun, uusiutumattomien luonnonvarojen säilyttämisen tai teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelun kannalta.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja kieltoja tai rajoituksia ei saa missään tapauksessa käyttää mielivaltaiseen tai perusteettomaan syrjintään tai ylipäätään kaupan peiteltyyn rajoittamiseen.
45 artikla
MMA:iden toteuttamat toimenpiteet
1. MMA:iden viranomaiset voivat pitää voimassa tai ottaa käyttöön unionista peräisin olevien tuotteiden tuonnissa kehitystarpeidensa kannalta tarpeellisiksi katsomiaan tulleja ja määrällisiä rajoituksia.
2. MMA:t myöntävät unionille tämän luvun soveltamisalaan kuuluvilla aloilla kohtelun, joka on vähintään yhtä edullinen kuin edullisin kohtelu, jota ne soveltavat mihin tahansa kaupan kannalta merkittävään talouteen, sellaisena kuin se on määritelty 4 kohdassa.
3. Edellä oleva 2 kohta ei estä MMA:ta myöntämästä tietyille muille MMA:ille tai muille kehitysmaille edullisempaa kohtelua kuin sen unionille myöntämä kohtelu.
4. Tässä osastossa ’kaupan kannalta merkittävällä taloudella’ tarkoitetaan mitä tahansa kehittynyttä maata tai maata, jonka osuus maailman tavaraviennistä on enemmän kuin 1 prosentti, tai, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista, mitä tahansa ryhmää maita, jotka toimivat yksin, yhdessä tai taloudellista yhdentymistä koskevan sopimuksen puitteissa ja joiden yhteinen osuus maailman tavaraviennistä on enemmän kuin 1,5 prosenttia. Osuuden laskemiseen käytetään Maailman kauppajärjestön (WTO) tuoreimpia saatavilla olevia virallisia tilastotietoja maailman tavarakaupan johtavista viejistä (unionin sisäinen kauppa pois lukien).
5. MMA:iden viranomaisten on ilmoitettava komissiolle viimeistään 2 päivänä huhtikuuta 2014 tämän päätöksen nojalla soveltamansa tullitariffit ja määrälliset rajoitukset.
MMA:iden viranomaisten on ilmoitettava komissiolle myös kyseisiin toimenpiteisiin myöhemmin mahdollisesti tehtävät muutokset siinä vaiheessa, kun ne hyväksytään.
46 artikla
Syrjimättömyys
1. Unioni ei harjoita MMA:iden kesken syrjintää eivätkä MMA:t saa harjoittaa jäsenvaltioiden kesken syrjintää.
2. Tämän päätöksen erityisten säännösten ja erityisesti 44 artiklan 2 kohdan, 45, 48, 49, ja 51 artiklan sekä 59 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanoa ei 65 artiklan mukaisesti katsota syrjinnäksi.
47 artikla
Jätesiirtojen edellytykset
1. Jäsenvaltioiden ja MMA:iden välillä tapahtuvia jätesiirtoja valvotaan kansainvälisen ja unionin oikeuden mukaisesti. Unioni tukee alan tehokasta kansainvälistä yhteistyötä ja sen kehittämistä ympäristön ja kansanterveyden suojelemiseksi.
2. Unioni kieltää kaiken jätteiden suoran tai välillisen viennin MMA:ihin, lukuun ottamatta hyötykäyttöön tarkoitettujen vaarattomien jätteiden vientiä, ja MMA:iden viranomaisten on vastaavasti kiellettävä tällaisten jätteiden suora tai välillinen tuonti unionista tai mistä tahansa kolmannesta maasta alueelleen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisiä alueita koskevien kansainvälisten sitoumusten noudattamista, jotka on tehty tai joita saatetaan tehdä toimivaltaisilla kansainvälisillä foorumeilla.
3. Toimivaltaisten viranomaisten on niissä MMA:issa, jotka perustuslaillisen asemansa vuoksi eivät ole Baselin yleissopimuksen sopimuspuolia, annettava viipymättä sisäiset lait ja hallinnolliset määräykset, joita Baselin yleissopimuksen määräysten täytäntöönpano niiden alueella edellyttää.
4. Lisäksi niiden jäsenvaltioiden, joihin MMA:t ovat sidoksissa, on tuettava MMA:ita sellaisten sisäisten lakien ja hallinnollisten määräysten antamisessa, joilla pannaan täytäntöön seuraavat säädökset:
a)
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1013/2006 (4) seuraavasti:
-
40 artikla siltä osin kuin on kyse jätteiden viennistä MMA:ihin;
-
46 artikla siltä osin kuin on kyse jätteiden tuonnista MMA:ista;
b)
komission asetus (EY) N:o 1418/2007 (5); ja
c)
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/59/EY (6), jollei sen 16 artiklassa säädetyistä mainitun direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevista määräajoista muuta johdu.
5. Yksi tai useampi MMA ja jäsenvaltiot, joihin se on tai ne ovat sidoksissa, voi soveltaa omia menettelyjään MMA:(i)sta kyseiseen jäsenvaltioon suuntautuvassa jätteiden viennissä.
6. Tällöin jäsenvaltion, johon MMA on sidoksissa, on ilmoitettava komissiolle asiassa sovellettava lainsäädäntö viimeistään 2 päivänä heinäkuuta 2014 sekä ilmoitettava asiassa myöhemmin mahdollisesti annettava kansallinen lainsäädäntö ja siihen tehtävät muutokset.
48 artikla
Etuuksien väliaikainen peruuttaminen
Jos komissio katsoo, että on riittäviä perusteita asettaa kyseenalaiseksi, pannaanko tämä päätös moitteettomasti täytäntöön, komissio aloittaa neuvottelut MMA:n ja sen jäsenvaltion, jonka kanssa MMA:lla on erityiset suhteet, kanssa varmistaakseen, että tämä päätös pannaan moitteettomasti täytäntöön. Jos neuvotteluissa ei päästä molemmin puolin hyväksyttävään tapaan panna tämä päätös täytäntöön, unioni voi väliaikaisesti peruuttaa kyseiseen MMA:han sovellettavat etuudet liitteen VII mukaisesti.
49 artikla
Suoja- ja valvontatoimenpiteet
Tämän päätöksen asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi unioni voi toteuttaa liitteen VIII mukaisia suoja- ja valvontatoimenpiteitä.
2 Luku
Palvelukauppaa ja sijoittautumista koskevat järjestelyt
50 artikla
Määritelmät
Tässä luvussa tarkoitetaan:
a)
’MMA:n luonnollisella henkilöllä’ MMA:ssa vakinaisesti asuvaa henkilöä, joka on jonkin jäsenvaltion kansalainen tai jolle on myönnetty erityinen oikeudellinen asema jossakin MMA:ssa. Tämä määritelmä ei rajoita SEUT-sopimuksessa tarkoitettuja unionin kansalaisuuden suomia oikeuksia;
b)
’MMA:n oikeushenkilöllä’ MMA:ssa sovellettavien lakien mukaisesti perustettua oikeushenkilöä, jonka kotipaikka, keskushallinto tai pääasiallinen toimipaikka on kyseisen MMA:n alueella; jos oikeushenkilöllä on ainoastaan kotipaikka tai keskushallinto MMA:ssa, sitä ei katsota MMA:n oikeushenkilöksi, paitsi jos se harjoittaa toimintaa, jolla on todellinen ja pysyvä kytkös kyseisen maan tai alueen talouteen;
c)
51 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa taloudellista yhdentymistä koskevissa sopimuksissa vahvistettuja vastaavia määritelmiä sovelletaan unionin ja MMA:iden toisilleen myöntämään kohteluun.
51 artikla
Suosituimmuuskohtelu
1. Palvelukauppaan ja taloudellisen toiminnan sijoittautumiseen vaikuttavien toimenpiteiden osalta
a)
unioni myöntää MMA:iden luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille kohtelun, joka on vähintään yhtä edullinen kuin minkä tahansa sellaisen kolmannen maan vastaaviin luonnollisiin henkilöihin ja oikeushenkilöihin soveltamansa suosituimmuuskohtelu, jonka kanssa unioni tekee tai on tehnyt taloudellista yhdentymistä koskevan sopimuksen;
b)
MMA:n on myönnettävä unionin luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille kohtelu, joka on vähintään yhtä edullinen kuin minkä tahansa sellaisen kaupan kannalta merkittävän talouden vastaaviin luonnollisiin henkilöihin ja oikeushenkilöihin soveltamansa suosituimmuuskohtelu, jonka kanssa MMA on 1 päivän tammikuuta 2014 jälkeen tehnyt taloudellista yhdentymistä koskevan sopimuksen.
2. Tämän artiklan 1 kohdassa säädettyjä velvoitteita ei sovelleta kohteluun, joka myönnetään
a)
sellaisilla sisämarkkinoilla, jonka osapuolten edellytetään lähentävän lainsäädäntöään huomattavasti poistaakseen syrjimättömät esteet sijoittautumiselta ja palvelukaupalta;
b)
sellaisten toimenpiteiden nojalla, jotka koskevat pätevyyden, toimilupien tai vakavaraisuusvaatimusten tunnustamista palvelukaupan yleissopimuksen (GATS-sopimus) VII artiklan tai sen rahoituspalveluja koskevan liitteen mukaisesti. Tämä ei rajoita MMA:ihin tämän artiklan nojalla sovellettavia erityisiä toimenpiteitä;
c)
minkä tahansa kokonaan tai pääosin verotukseen liittyvän kansainvälisen sopimuksen tai järjestelyn nojalla;
d)
sellaisten GATS-sopimuksen II.2 artiklan mukaisesti lueteltujen toimenpiteiden nojalla, jotka hyötyvät kuulumisesta suosituimmuuskohtelusta myönnetyn poikkeuksen alaan.
3. MMA:n viranomaiset voivat paikallista työllisyyttä edistääkseen tai tukeakseen antaa MMA:n luonnollisia henkilöitä ja paikallistoimintaa avustavia säädöksiä. Tällöin MMA:n viranomaisten on ilmoitettava antamistaan säädöksistä komissiolle, joka puolestaan ilmoittaa niistä jäsenvaltioille.
52 artikla
Ammattipätevyys
Neuvosto vahvistaa SEUT-sopimuksen 203 artiklan mukaisesti luettelon MMA:issa hankitusta lääkärin, hammaslääkärin, kätilön, yleissairaanhoitajan, farmaseutin ja eläinlääkärin ammattipätevyydestä, joka tunnustetaan jäsenvaltioissa.
III OSASTO
KAUPPAAN LIITTYVÄT ALAT
1 Luku
Kauppa ja kestävä kehitys
53 artikla
Yleinen lähestymistapa
Assosiaation puitteissa tapahtuvan kaupan ja kauppaan liittyvän yhteistyön tarkoituksena on edistää kestävän kehityksen taloudellista, sosiaalista ja ympäristöulottuvuutta. Tässä yhteydessä ympäristöön ja työntekoon liittyviä MMA:iden lakeja ja määräyksiä ei saa lieventää kaupan tai sijoitusten kannustamiseksi.
54 artikla
Ympäristöä ja ilmastonmuutosta koskevat normit kaupan alalla
1. Assosiaation puitteissa tapahtuvan kaupan ja kauppaan liittyvän yhteistyön tarkoituksena on lisätä kauppa- ja ympäristöpolitiikan ja -velvoitteiden keskinäistä täydentävyyttä. Assosiaation puitteissa tapahtuvassa kaupassa ja kauppaan liittyvässä yhteistyössä on otettava huomioon kansainvälisen ympäristöhallinnon periaatteet ja monenväliset ympäristösopimukset.
2. Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja sen Kioton pöytäkirjan perimmäiseen tavoitteeseen on edelleen pyrittävä. Yhteistyö perustuu sellaisen tulevan oikeudellisesti sitovan kansainvälisen ilmastonmuutossopimuksen kehittämiseen, joka sisältää kaikkien osapuolten hillitsemissitoumukset UNFCCC:n sopimuspuolten konferensseissa tehtyjen päätösten täytäntöönpanon mukaisesti.
3. Monenvälisten ympäristösopimusten täytäntöönpanotoimenpiteitä ei saa soveltaa tavalla, joka johtaisi mielivaltaiseen tai perusteettomaan syrjintään kumppaneiden välillä tai kaupan peiteltyyn rajoittamiseen.
55 artikla
Työnormit kaupan alalla
1. Assosiaation tarkoituksena on edistää kauppaa tavalla, joka tukee täyttä ja tuottavaa työllisyyttä ja ihmisarvoista työtä kaikille.
2. Kansainvälisesti tunnustettuja perustyönormeja, sellaisina kuin ne on määritelty Kansainvälisen työjärjestön asianomaisissa yleissopimuksissa, on noudatettava laissa ja käytännössä. Tällaisia työnormeja ovat varsinkin yhdistymisvapaus, kollektiivinen neuvotteluoikeus, pakkotyön kaikkien muotojen ja lapsityövoiman räikeimpien muotojen poistaminen, työhön pääsemiseksi vaadittava vähimmäisikä ja syrjimättömyys työhönotossa.
3. Perustyönormien rikkomiseen ei voida vedota eikä sitä voida muutenkaan käyttää oikeutettuna kilpailuetuna. Näitä normeja ei saa käyttää protektionistisiin tarkoituksiin.
56 artikla
Kalastustuotteiden kestävä kauppa
Kalakantojen kestävän hoidon edistämiseksi assosiaatioon voi sisältyä yhteistyötä, jolla torjutaan laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta ja siihen liittyvää kauppaa. Alan yhteistyöllä pyritään
a)
edistämään laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ja siihen liittyvän kaupan torjuntatoimenpiteiden täytäntöönpanoa MMA:issa;
b)
helpottamaan MMA:iden ja alueellisten kalastusjärjestöjen välistä yhteistyötä erityisesti sellaisten valvonta- ja tarkastusjärjestelmien, kannustimien ja toimenpiteiden kehittämiseksi ja soveltamiseksi käytännössä, joiden avulla kalastusta ja meriekosysteemejä voidaan hallinnoida ja hoitaa tehokkaasti pitkällä aikavälillä.
57 artikla
Kestävä puukauppa
Puukaupan alalla assosiaation puitteissa tehtävän yhteistyön tavoitteena on edistää laillisesti hakatun puun kauppaa. Yhteistyöhön voi sisältyä vuoropuhelua sääntelytoimenpiteistä ja tiedonvaihtoa markkinapohjaisista tai vapaaehtoisista toimenpiteistä, kuten metsien sertifioinnista tai ympäristöystävällisistä hankinnoista.
58 artikla
Kestävä kehitys kaupan alalla
1. Assosiaation puitteissa voidaan tehdä yhteistyötä kestävän kehityksen edistämiseksi
a)
helpottamalla ja edistämällä kauppaa ja investointeja ympäristöhyödykkeiden ja -palveluiden alalla, myös paikallisen lainsäädännön laatimisen ja täytäntöönpanon avulla, sekä sellaisten tavaroiden alalla, joilla parannetaan MMA:iden sosiaalisia oloja;
b)
helpottamalla kaupan ja investointien esteiden poistamista sellaisten tavaroiden ja palvelujen osalta, joilla on erityistä merkitystä ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämisen kannalta, esimerkiksi kestävät ja uusiutuvat energialähteet sekä energiatehokkaat tuotteet ja palvelut, muun muassa laatimalla poliittisia toimintakehyksiä, jotka edistävät parhaiden saatavilla olevien teknologioiden käyttöönottoa, sekä edistämällä normeja, jotka vastaavat ympäristön ja talouden tarpeita ja minimoivat kaupan tekniset esteet;
c)
edistämällä sellaisten tavaroiden kauppaa, jotka parantavat sosiaalisia oloja ja ympäristöä säästäviä käytäntöjä, mukaan lukien tavarat, jotka kuuluvat kestävyyden takaavien vapaaehtoisten järjestelmien, esimerkiksi reilun kaupan, eettisen kaupan, ympäristömerkkien ja luonnonvaroja hyödyntävien tuotteiden sertifiointijärjestelmien, piiriin;
d)
edistämällä yritysten sosiaalista vastuuta koskevia kansainvälisesti tunnustettuja periaatteita ja suuntaviivoja ja kannustamalla MMA:iden alueella toimivia yrityksiä soveltamaan niitä;
e)
vaihtamalla yritysten sosiaalista vastuuta koskevia tietoja ja parhaita toimintatapoja.
2. Suunnitellessaan ja toteuttaessaan toimenpiteitä, joilla pyritään suojelemaan ympäristöä tai työehtoja ja jotka saattavat vaikuttaa kauppaan tai investointeihin, unionin ja MMA:iden on otettava huomioon käytettävissä olevat tieteelliset ja tekniset tiedot sekä asiaankuuluvat kansainväliset normit, suuntaviivat ja suositukset varovaisuusperiaate mukaan lukien.
3. Unionin ja MMA:iden on noudatettava täyttä avoimuutta kehittäessään, ottaessaan käyttöön ja pannessaan täytäntöön toimenpiteitä, joilla pyritään suojelemaan ympäristöä ja työehtoja ja jotka vaikuttavat kauppaan tai investointeihin.
2 Luku
Muut kauppaan liittyvät alat
59 artikla
Juoksevat maksut ja pääomanliikkeet
1. Unionin ja MMA:iden kansalaisten välisten vaihtotaseeseen perustuvien maksujen suorittamista vapaasti vaihdettavassa valuutassa ei rajoiteta millään tavalla.
2. Jäsenvaltioiden ja MMA:iden viranomaiset eivät saa millään tavalla rajoittaa maksutaseen pääomatiliin sisältyvien suoritusten osalta pääoman vapaata liikkuvuutta sellaisten yritysten suorissa investoinneissa, jotka on perustettu vastaanottavan jäsenvaltion, maan tai alueen lainsäädännön mukaisesti, ja niiden on varmistettava, että tällaiset investoinnit ja niistä saadut voitot voidaan muuttaa rahaksi ja kotiuttaa.
3. Unionilla ja MMA:illa on oikeus toteuttaa soveltuvin osin SEUT-sopimuksen 64, 65, 66, 75 ja 215 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet kyseisissä artikloissa vahvistetuin edellytyksin.
4. MMA:n viranomaisten, asianomaisen jäsenvaltion tai unionin on ilmoitettava toisilleen viipymättä tällaisista toimenpiteistä ja esitettävä aikataulu niiden kumoamiselle mahdollisimman pian.
60 artikla
Kilpailupolitiikka
Kilpailun vääristymisen torjunta niin, että kunkin MMA:n kehitystaso ja taloudelliset tarpeet otetaan riittävällä tavalla huomioon, edellyttää paikallisten, kansallisten tai alueellisten sääntöjen ja politiikkojen toteuttamista, mukaan lukien sellaisten yritysten välisten sopimusten, yritysten yhteenliittymien päätösten ja yritysten kesken yhdenmukaistettujen menettelyjen valvonta ja joissakin tapauksissa niiden kieltäminen, joiden tarkoituksena tai seurauksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen. Kielto koskee myös yhden tai useamman yrityksen määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä unionin tai MMA:n alueella.
61 artikla
Teollis- ja tekijänoikeuksien suoja
1. Kahdenvälisen kaupan vääristymien ja esteiden vähentämiseksi on huolehdittava teollis- ja tekijänoikeuksien riittävästä ja tehokkaasta suojasta, mukaan lukien keinot niiden toteutumisen valvomiseksi, tarpeen mukaan tiukimpia kansainvälisiä normeja noudattaen.
2. Assosiaation puitteissa tehtävä alan yhteistyö voi koskea teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua ja toteutumisen valvontaa koskevien lakien ja määräysten valmistelua, oikeudenhaltijoiden toimesta tapahtuvan oikeuksien väärinkäytön ja kilpailijoiden toimesta tapahtuvien oikeuksien loukkauksien estämistä sekä teollis- ja tekijänoikeuksien toteutumista valvovien ja suojelevien alueellisten järjestöjen tukemista, niiden henkilöstön koulutus mukaan lukien.
62 artikla
Kaupan tekniset esteet
Assosiaatio voi käsittää yhteistyötä tavaroita koskevan teknisen sääntelyn, standardoinnin, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, akkreditoinnin, markkinavalvonnan ja laadunvarmistuksen aloilla tarpeettomien teknisten esteiden poistamiseksi unionin ja MMA:iden välisestä kaupasta ja eroavuuksien vähentämiseksi kyseisillä aloilla.
63 artikla
Kuluttajapolitiikka, kuluttajien terveyden suojelu ja kauppa
Assosiaation puitteissa kuluttajapolitiikan, kuluttajien terveyden suojelun ja kaupan alalla tehtävään yhteistyöhön voi sisältyä lakien ja määräysten valmistelu kuluttajapolitiikan ja kuluttajien terveyden suojelun aloilla tarpeettomien kaupan esteiden välttämiseksi.
64 artikla
Terveys- ja kasvinsuojelutoimet
Assosiaation puitteissa tehtävän terveys- ja kasvinsuojeluyhteistyön tavoitteena on:
a)
helpottaa kauppaa unionin ja MMA:iden välillä kaiken kaikkiaan sekä MMA:iden ja kolmansien maiden välillä turvaten samalla ihmisten, eläinten ja kasvien terveys ja/tai elämä terveys- ja kasvinsuojelutoimista tehdyn WTO:n sopimuksen mukaisesti;
b)
puuttua terveys- ja kasvinsuojelutoimista aiheutuviin ongelmiin;
c)
varmistaa unionin ja MMA:iden väliseen kauppaan sovellettavien terveys- ja kasvinsuojelutoimien läpinäkyvyys;
d)
edistää toimien yhdenmukaistamista kansainvälisten normien kanssa terveys- ja kasvinsuojelutoimista tehdyn WTO:n sopimuksen mukaisesti;
e)
tukea MMA:iden tosiasiallista osallistumista kansainvälisiä terveys- ja kasvinsuojelunormeja laativien järjestöjen toimintaan;
f)
edistää MMA:iden sekä eurooppalaisten laitosten ja laboratorioiden välistä kuulemista ja vaihtoa;
g)
luoda MMA:ille tekniset valmiudet panna täytäntöön ja valvoa terveys- ja kasvinsuojelutoimia sekä kehittää kyseisiä valmiuksia;
h)
edistää teknologian siirtoa terveys- ja kasvinsuojelutoimien alalla.
65 artikla
Protektionististen toimenpiteiden kielto
Edellä olevien 1 ja 2 luvun säännöksiä ei saa käyttää mielivaltaiseen syrjintään tai kaupan peiteltyyn rajoittamiseen.
3 Luku
Raha- ja veroasiat
66 artikla
Verotusta koskeva poikkeuslauseke
1. Tämän päätöksen mukaisesti myönnettyä suosituimmuuskohtelua ei sovelleta veroetuihin, joita jäsenvaltioiden tai MMA:iden viranomaiset myöntävät kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä tehtyjen sopimusten, muiden verotusjärjestelyjen tai voimassa olevan kansallisen verolainsäädännön perusteella joko tällä hetkellä tai tulevaisuudessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 67 artiklan soveltamista.
2. Minkään tässä päätöksessä ei saa tulkita estävän veropetosten tai veronkierron estämiseen tarkoitetun toimenpiteen käyttöönottoa tai toteuttamista kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä tehtyjen sopimusten, muiden verojärjestelyjen tai voimassa olevan kansallisen verolainsäädännön perusteella.
3. Minkään tässä päätöksessä ei saa tulkita estävän jäsenvaltioiden ja MMA:iden toimivaltaisia viranomaisia tekemästä verolainsäädäntönsä asiaa koskevia säännöksiä soveltaessaan eroa eri tilanteessa olevien veronmaksajien välillä, erityisesti asuinpaikan suhteen tai sen suhteen, minne he ovat sijoittaneet pääomansa.
67 artikla
Unionin rahoittamien sopimusten verotus- ja tullijärjestelyt
1. MMA:iden on sovellettava unionin rahoittamiin sopimuksiin vähintään yhtä edullisia verotus- ja tullijärjestelyjä kuin mitä ne soveltavat jäsenvaltioihin, joihin ne ovat sidoksissa, tai valtioihin, joille on myönnetty suosituimmuuskohtelu, taikka niihin kansainvälisiin kehitysjärjestöihin, joihin niillä on suhteet, sen mukaan mikä järjestely on edullisin.
2. Rajoittamatta 1 kohdan soveltamista unionin rahoittamiin sopimuksiin sovelletaan seuraavia järjestelyjä:
a)
sopimuksesta ei peritä edunsaaja-MMA:ssa leimaveroa, rekisteröintiveroa eikä vaikutukseltaan vastaavia veronluonteisia maksuja riippumatta siitä, ovatko kyseiset maksut jo voimassa vai otetaanko ne käyttöön myöhemmin; sopimukset kuitenkin rekisteröidään MMA:ssa voimassa olevien lakien mukaisesti ja rekisteröinnistä voidaan veloittaa palvelumaksu;
b)
sopimusten täytäntöönpanosta syntyviä tuottoja ja/tai tuloja verotetaan edunsaaja-MMA:n sisäisen verojärjestelmän mukaisesti, jos kyseiset tuotot ja/tai tulot aikaansaaneen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön vakituinen kotipaikka on kyseisessä MMA:ssa tai jos sopimuksen täytäntöönpano kestää kauemmin kuin kuusi kuukautta;
c)
yritykset, joiden on tuotava tarvikkeita urakkasopimusten panemiseksi täytäntöön, ovat pyynnöstä oikeutettuja väliaikaiseen maahantuontimenettelyyn sellaisena kuin se kyseisten tarvikkeiden osalta määritelty edunsaaja-MMA:n lainsäädännössä;
d)
palvelusopimuksessa määriteltyjen tehtävien suorittamisessa tarvittavat ammattikäyttöön tarkoitetut välineet voidaan tuoda väliaikaisesti edunsaaja-MMA:han ilman, että niistä peritään fiskaalisia tulleja, tuontitulleja ja/tai -maksuja tai muita vaikutukseltaan vastaavia maksuja edellyttäen, että kyseiset tullit ja maksut eivät ole korvausta tarjotuista palveluista;
e)
tavarahankintasopimuksen nojalla edunsaaja-MMA:han tapahtuvasta tuonnista ei peritä tuontimaksuja ja/tai -tulleja, veroja eikä vaikutukseltaan vastaavia veronluonteisia maksuja. Asianomaisesta MMA:sta peräisin olevia tavaroita koskeva hankintasopimus tehdään tavaroiden vapaasti lähettäjältä -hinnan perusteella, johon voidaan lisätä niihin kyseisessä MMA:ssa mahdollisesti sovellettavat sisäiset veronluonteiset maksut;
f)
polttoaineet, voiteluaineet, hiilivetyjen sideaineet ja kaikki urakkasopimusten täytäntöönpanossa käytettävät aineet katsotaan ostetuiksi paikallisilta markkinoilta ja niihin sovelletaan edunsaaja-MMA:ssa voimassa olevan lainsäädännön mukaisia verosääntöjä;
g)
palvelusopimuksessa määriteltyjä tehtäviä suorittavien, muiden kuin paikalta palkattujen luonnollisten henkilöiden ja heidän perheenjäsentensä henkilökohtaisten tavaroiden ja kotitaloustavaroiden tuonti vapautetaan tuontimaksuista ja/tai -tulleista, veroista ja muista vaikutukseltaan vastaavista veronluonteisista maksuista edunsaaja-MMA:ssa voimassa olevan lainsäädännön asettamissa rajoissa.
3. Asianomaisen MMA:n lainsäädäntöä sovelletaan kaikkiin 1 ja 2 kohdan soveltamisalaan kuulumattomiin sopimusasioihin.
4 Luku
Kaupankäyntivalmiuksien kehittäminen
68 artikla
Yleinen lähestymistapa
Assosiaation tarkoituksena on kehittää MMA:iden kaupankäyntivalmiuksia, jotta MMA:t saisivat mahdollisimman suuren hyödyn tämän päätöksen säännöksistä ja voisivat osallistua unionin sisämarkkinoiden sekä alueellisten, alialueellisten ja kansainvälisten markkinoiden toimintaan parhaissa mahdollisissa olosuhteissa, seuraavin keinoin:
a)
kehitetään MMA:iden kilpailukykyä, omavaraisuutta ja talouden selviytymiskykyä monipuolistamalla MMA:iden tavara- ja palvelukauppaa, kasvattamalla kyseisen kaupan arvoa ja määrää sekä parantamalla MMA:iden kykyä houkutella yksityisiä investointeja talouden eri sektoreille;
b)
parannetaan MMA:iden ja niiden naapurimaiden välistä yhteistyötä tavara- ja palvelukaupan sekä sijoittautumisen aloilla.
69 artikla
Vuoropuhelu, yhteistyö ja valmiuksien kehittäminen kaupan alalla
Assosiaation puitteissa toteutettavilla kaupan alan vuoropuhelua, yhteistyötä ja valmiuksien kehittämistä koskevilla aloitteilla voidaan esimerkiksi
a)
parantaa MMA:iden valmiuksia laatia ja panna täytäntöön politiikkoja, joita tarvitaan tavara- ja palvelukaupan kehittämiseksi;
b)
tukea MMA:iden pyrkimyksiä luoda asianmukaiset oikeudelliset ja institutionaaliset puitteet, sääntelykehys ja tarvittavat hallinnolliset menettelyt;
c)
edistää yksityissektorin, erityisesti pk-yritysten, kehittämistä;
d)
helpottaa markkinoiden kehittämistä ja tuotekehitystä, mukaan lukien tuotteiden laadun parantaminen;
e)
edistää tavara- ja palvelukaupan kannalta olennaisten henkilöstöresurssien ja ammattitaidon kehittämistä;
f)
parantaa liike-elämässä välittäjinä toimivien valmiuksia tarjota MMA:iden yrityksille niiden vientitoiminnan kannalta olennaisia palveluja, esimerkiksi markkinatietoutta;
g)
edistää sijoittamiseen kannustavan liiketoimintaympäristön luomista.
5 Luku
Rahoituspalveluja ja verotusta koskeva yhteistyö
70 artikla
Kansainvälisiä rahoituspalveluja koskeva yhteistyö
Assosiaation puitteissa voidaan maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän vakauden, eheyden ja läpinäkyvyyden edistämiseksi tehdä kansainvälisiä rahoituspalveluja koskevaa yhteistyötä. Yhteistyö voi koskea seuraavaa:
a)
tehokkaan ja riittävän suojan tarjoaminen sijoittajille ja muille rahoituspalvelujen kuluttajille;
b)
rahanpesun ja terrorismin rahoituksen ehkäisy ja torjuminen;
c)
rahoitusjärjestelmän eri toimijoiden, myös sääntely- ja valvontaviranomaisten, välisen yhteistyön edistäminen;
d)
rahoituspalveluja koskevien riippumattomien ja tehokkaiden valvontamekanismien perustaminen.
71 artikla
Rahoituspalvelujen sääntelyn yhdenmukaistaminen
Unioni ja MMA:t edistävät rahoituspalveluja koskevan sääntelyn lähentämistä alalla kansainvälisesti tunnustettuihin sääntely- ja valvontanormeihin, mukaan lukien Baselin komitean pankkivalvonnan perusperiaate, kansainvälisen vakuutusvalvojien järjestön vakuuttamisen perusperiaatteet, kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön arvopaperikaupan sääntelyn tavoitteet ja periaatteet, OECD:n sopimus tietojenvaihdosta veroasioissa, G20-ryhmän julkilausuma verotusta koskevasta avoimuudesta ja tietojenvaihdosta, finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän rahoituslaitosten kriisinratkaisujärjestelmien avaintekijät sekä rahanpesunvastaisen toimintaryhmän suositukset rahanpesun ja terrorismin rahoituksen ja leviämisen torjuntaa koskevista kansainvälisistä normeista.
Silloin kun se on asianmukaista tai asianomaisen MMA:n pyynnöstä unioni ja MMA:t edistävät myös MMA:iden lainsäädännön suurempaa lähentämistä rahoituspalveluja koskevaan unionin lainsäädäntöön.
72 artikla
Sääntely- ja valvontaviranomaisten välinen yhteistyö
Unioni ja MMA:t tukevat sääntely- ja valvontaviranomaisten välistä yhteistyötä, joka kattaa tietojenvaihdon, rahoitusmarkkina-asiantuntemuksen jakamisen ja muut vastaavat toimenpiteet. Erityistä huomiota on kiinnitettävä viranomaisten hallinnollisten valmiuksien kehittämiseen esimerkiksi henkilöstövaihdon ja yhteisen koulutuksen avulla.
73 artikla
Yhteistyö veroasioissa
Unioni ja MMA:t edistävät yhteistyötä verotuksen alalla tarkoituksenaan helpottaa lainmukaisten verotulojen keräämistä ja laatia toimenpiteitä, joiden avulla hyvää verohallintoa, muun muassa läpinäkyvyyttä, tietojenvaihtoa ja oikeudenmukaista verokilpailua, koskevia periaatteita voidaan soveltaa käytännössä.
NELJÄS OSA
KESTÄVÄN KEHITYKSEN VÄLINEET
1 Luku
Yleiset säännökset
74 artikla
Yleiset tavoitteet
Unioni edistää assosiaation yleisten tavoitteiden saavuttamista antamalla
a)
riittävät taloudelliset resurssit ja asianmukaista teknistä apua, jolla pyritään parantamaan MMA:iden valmiuksia laatia strategia- ja sääntelykehyksiä ja panna ne täytäntöön;
b)
pitkäkestoista rahoitusta yksityissektorin kasvun edistämiseen.
75 artikla
Määritelmät
Tässä osassa tarkoitetaan:
a)
’ohjelmoitavalla avulla’ Euroopan kehitysrahastosta MMA:ille ohjelma-asiakirjoissa vahvistettujen hallintoalue- tai aluekohtaisten strategioiden ja painopisteiden rahoittamiseen kohdennettua apua, jota ei makseta takaisin;
b)
’ohjelmoinnilla’ MMA:iden kestävälle kehitykselle assosiaation puitteissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tämän päätöksen toisessa osassa tarkoitetulla alalla toteutettavan monivuotisen toimen täytäntöönpanoon liittyvää organisointia, päätöksentekoa ja ohjeellisten määrärahojen myöntämistä;
c)
’ohjelma-asiakirjalla’ asiakirjaa, jossa esitetään MMA:n strategia, painopisteet ja järjestelyt sekä valjastetaan MMA:n omat kestävän kehityksen tavoitteet palvelemaan assosiaation tavoitteita tehokkaasti ja tuloksellisesti;
d)
83 artiklassa tarkoitetuilla ’kehittämissuunnitelmilla’ MMA:iden kehittämispolitiikkojensa ja -strategioidensa puitteissa yksin määrittelemien ja rahoittamien toimintojen muodostamaa johdonmukaista kokonaisuutta sekä MMA:n ja sen jäsenvaltion, johon kyseinen MMA on sidoksissa, kesken sopimia toimintoja;
e)
’hallintoaluekohtaisella määrärahalla’ yksittäisille MMA:ille ohjelma-asiakirjoissa vahvistettujen hallintoaluekohtaisten strategioiden ja painopisteiden rahoittamiseen Euroopan kehitysrahastosta myönnettävän ohjelmoitavan avun määrää;
f)
’aluekohtaisella määrärahalla’ ohjelma-asiakirjoissa vahvistettujen alueellisten yhteistyöstrategioiden tai useille MMA:ille yhteisten temaattisten painopisteiden rahoittamiseen Euroopan kehitysrahastosta myönnettävän ohjelmoitavan avun määrää;
g)
’rahoituspäätöksellä’ komission hyväksymää säädöstä, jossa täsmennetään unionin rahoitusosuus ja jolla annetaan valtuutus rahoituksen myöntämiseen Euroopan kehitysrahastosta.
76 artikla
Rahoitusyhteistyön periaatteet
1. Unionin rahoitusapu perustuu kumppanuuden, omistajuuden, alueellisten järjestelmien lähentämisen, täydentävyyden ja toissijaisuuden periaatteisiin.
2. Tämän päätöksen nojalla toteutettavat toiminnot voidaan rahoittaa ohjelmoitavalla tai ei-ohjelmoitavalla avulla.
3. Unionin rahoitusapu
a)
pannaan täytäntöön ottaen asianmukaisesti huomioon MMA:iden maantieteelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset ominaispiirteet samoin kuin niiden erityiset voimavarat;
b)
takaa sen, että varat myönnetään ennakoidusti ja säännöllisesti;
c)
on joustavaa ja räätälöity kunkin MMA:n tilanteeseen; ja
d)
noudattaa täysimääräisesti kunkin kumppanin institutionaalisia, oikeudellisia ja rahoitusta koskevia toimivaltuuksia.
4. Asianomaisen MMA:n viranomaiset vastaavat toimintojen täytäntöönpanosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission toimivaltaa, jonka tarkoituksena on varmistaa moitteeton varainhoito unionin varoja käytettäessä.
2 Luku
Rahoitusvarat
77 artikla
Rahoituslähteet
MMA:ille voidaan myöntää rahoitusta seuraavista lähteistä:
a)
MMA:ille 11. Euroopan kehitysrahaston (EKR) perustamisesta tehdyn unionin jäsenvaltioiden sisäisen sopimuksen mukaisesti kohdennetut varat;
b)
unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavat unionin ohjelmat ja välineet; ja
c)
EIP:n hallinnoimat EIP:n omat varat ja EKR:n investointikehykseen osoitetut varat 11. EKR:n perustamisesta tehdyssä unionin jäsenvaltioiden sisäisessä sopimuksessa (7), jäljempänä ’11. EKR:n perustamisesta tehty sisäinen sopimus’, vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
3 Luku
11. EKR:stä myönnettävää rahoitusapua koskevat erityissäännökset
78 artikla
Kohde ja soveltamisala
Rahoitustukea voidaan myöntää seuraaviin toimintoihin tässä päätöksessä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi asianomaisten MMA:iden paikallis- tai aluetasolla vahvistamien strategioiden ja painopisteiden puitteissa ja humanitaarista apua ja hätäapua mitenkään rajoittamatta:
a)
alakohtaiset politiikat ja uudistukset sekä niiden kanssa yhdenmukaiset hankkeet;
b)
instituutioiden ja valmiuksien kehittäminen sekä ympäristönäkökohtien huomioon ottaminen;
c)
tekninen yhteistyö; ja
d)
lisätuki siinä tapauksessa, että 82 artiklassa tarkoitettujen tavaroiden ja palvelujen vientituloissa on vaihtelua.
79 artikla
Humanitaarinen apu ja hätäapu
1. Humanitaarista apua ja hätäapua myönnetään MMA:ille, jotka kärsivät vakavista ja poikkeuksellisista taloudellisista ja sosiaalisista vaikeuksista, jotka ovat seurausta luonnononnettomuudesta tai ihmisen aiheuttaman onnettomuuden vaikutukseltaan vastaavista erityisolosuhteista. Humanitaarista apua ja hätäapua annetaan niin kauan kuin on tarpeen tällaisissa tilanteissa syntyvien kiireellisten ongelmien ratkaisemiseksi.
Humanitaarista apua ja hätäapua annetaan ainoastaan katastrofien uhrien tarpeiden ja edun mukaisesti.
2. Humanitaarisen avun ja hätäavun tarkoituksena on
a)
pelastaa ihmishenkiä, ehkäistä ja lievittää kärsimystä ja ylläpitää ihmisarvoa kriiseissä ja niiden jälkeisissä tilanteissa;
b)
osallistua humanitaarisen avun rahoittamiseen ja toimittamiseen sekä kaikin käytettävissä olevin logistisin keinoin sen varmistamiseen, että apu menee suoraan niille, joille se on tarkoitettu;
c)
toteuttaa lyhytkestoisia kunnostus- ja jälleenrakennustoimia, jotta uhreille voitaisiin tarjota sosioekonomisen sopeutumisen vähimmäisedellytykset, ja luoda mahdollisimman pian edellytykset kehityksen jatkumiselle pitkän aikavälin tavoitteiden pohjalta;
d)
vastata luonnononnettomuuden tai ihmisen aiheuttaman onnettomuuden vuoksi asuinsijoiltaan siirtymään joutuneiden henkilöiden, kuten pakolaisten, hätäsiirtolaisten ja paluumuuttajien, kaikkiin tarpeisiin riippumatta heidän sijaintipaikastaan niin pitkään kuin on tarpeen sekä helpottaa heidän vapaaehtoista paluumuuttoaan ja uudelleenkotoutumistaan lähtömaassaan; ja
e)
avustaa MMA:ita luomaan lyhyen aikavälin järjestelmät onnettomuuksien ehkäisemiseksi ja niihin varautumiseksi, ennustus- ja ennakkovaroitusjärjestelmät mukaan lukien, jotta onnettomuuksien seurauksia voitaisiin vähentää.
3. Tässä artiklassa säädettyä apua voidaan myöntää myös pakolaisia tai paluumuuttajia vastaanottaville MMA:ille hätäavun piiriin kuulumattomiin akuutteihin tarpeisiin.
4. Tämän artiklan nojalla myönnettävä apu rahoitetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. Sitä voidaan poikkeuksellisesti rahoittaa asianomaisen budjettikohdan lisäksi liitteessä II vahvistetuista määrärahoista.
5. Humanitaarisen avun ja hätäavun toimia toteutetaan apua tarvitsevan MMA:n, komission, sen jäsenvaltion, johon MMA on sidoksissa, kansainvälisten järjestöjen taikka paikallisten tai kansainvälisten valtiosta riippumattomien järjestöjen pyynnöstä. Apua hallinnoidaan ja se pannaan täytäntöön sellaisia menettelyjä noudattaen, jotka tukevat nopeaa, joustavaa ja tuloksellista toimintaa.
80 artikla
Valmiuksien kehittäminen
1. Rahoitusavulla voidaan edistää muun muassa MMA:iden tukemista sellaisten valmiuksien kehittämisessä, joita tarvitaan hallintoalue- ja/tai aluekohtaisten strategioiden ja toimien määrittelyssä, täytäntöönpanossa ja seurannassa, jotta saavutettaisiin toisessa ja kolmannessa osassa mainittujen yhteistyöalojen yleiset tavoitteet.
2. Unioni tukee MMA:iden pyrkimyksiä kehittää luotettavia tilastotietoja kyseisillä aloilla.
3. Unioni voi tukea MMA:ita niiden pyrkimyksissä parantaa makrotaloudellisten indikaattoriensa vertailtavuutta.
81 artikla
Tekninen apu
1. Komission aloitteesta voidaan rahoittaa selvityksiä tai teknisiä avustustoimia, jotta voidaan varmistaa tämän päätöksen täytäntöönpanon ja sen kokonaisarvioinnin edellyttämät valmistelu-, seuranta-, arviointi- ja valvontatoimet. Paikallistasolla annettava tekninen apu toteutetaan kaikissa tapauksissa hajautettuun varainhoitoon sovellettavien sääntöjen mukaisesti.
2. MMA:iden aloitteesta voidaan rahoittaa ohjelma-asiakirjoihin sisältyvien toimien täytäntöönpanoon liittyviä selvityksiä tai teknisiä avustustoimia. Komissio voi päättää rahoittaa tällaiset toimet joko ohjelmoitavalla avulla tai teknisen yhteistyön toimenpiteisiin varatuista määrärahoista.
82 artikla
Vientitulojen vaihtelujen perusteella myönnettävä lisätuki
1. Liitteessä II tarkoitettujen määrärahojen puitteissa luodaan järjestelmä, josta myönnetään lisätukea erityisesti maatalouden, kalatalouden ja kaivosteollisuuden vientitulojen lyhytkestoisesta vaihtelusta johtuvien sellaisten kielteisten vaikutusten lieventämiseksi, jotka saattavat vaarantaa asianomaisen MMA:n kehitystavoitteiden toteutumisen.
2. Lyhytkestoisen vientitulojen vaihtelun vuoksi myönnettävällä tuella pyritään säilyttämään ne makrotaloudelliset ja alakohtaiset uudistukset ja politiikat, joiden toteutuminen vaarantuisi tulojen vähenemisen seurauksena, sekä korjaamaan erityisesti maatalous- ja kaivannaistuotteiden vientitulojen epävakaudesta aiheutuvat kielteiset vaikutukset.
Liitteessä V tarkoitettuja varoja kohdennettaessa otetaan huomioon MMA:iden talouksien, erityisesti maatalouden ja kaivosteollisuuden, riippuvuus viennistä. Liitteessä I tarkoitetut eristyneet MMA:t saavat tältä osin edullisemman kohtelun liitteessä V esitettyjen perusteiden mukaisesti.
3. Lisävaroja myönnetään liitteessä V tarkoitetun tukijärjestelmän sääntöjen mukaisesti.
4. Unioni tukee myös MMA:ita varten suunniteltuja markkinapohjaisia vakuutusjärjestelmiä, joilla MMA:t pyrkivät suojautumaan vientitulojen vaihteluilta.
83 artikla
Ohjelmointi
1. Tämän päätöksen mukainen ohjelmoitava apu perustuu ohjelma-asiakirjaan.
2. Ohjelma-asiakirjassa voidaan ottaa huomioon aluekehityssuunnitelmat tai muut sellaiset suunnitelmat, joista MMA:t ja ne jäsenvaltiot, joihin MMA:t ovat sidoksissa, ovat sopineet keskenään.
3. MMA:iden viranomaisilla on 10 artiklan mukaisesti päävastuu strategioiden, painopisteiden ja järjestelyjen suunnittelusta, mikä tapahtuu laatimalla ohjelma-asiakirjat koordinoidusti komission ja sen jäsenvaltion kanssa, johon asianomainen MMA on sidoksissa.
4. MMA:iden viranomaiset
a)
määrittelevät painopisteet, joihin strategia perustuu; ja
b)
laativat hanke- ja ohjelmaehdotukset, jotka toimitetaan komissiolle ja joita ne tarkastelevat yhdessä komission kanssa.
84 artikla
Ohjelma-asiakirjan valmistelu, arviointi ja hyväksyminen
1. Toimivaltainen paikallinen tai, jos kyse on alueellisista ohjelmista, alueellinen tulojen ja menojen hyväksyjä valmistelee ehdotuksen ohjelma-asiakirjaksi käytyään mahdollisimman monen sidosryhmän kanssa ja käyttää hyväkseen saatuja kokemuksia ja parhaita käytäntöjä.
2. Jokainen ohjelma-asiakirjaa koskeva ehdotus sopeutetaan kunkin MMA:n tarpeisiin ja erityisiin olosuhteisiin. Siihen on sisällyttävä keskeinen ala tai keskeiset alat, jotka on valittu unionin rahoitusta varten, erityiset tavoitteet, odotetut tulokset, suoritusindikaattorit, joiden mukaan sitä arvioidaan sekä ohjeelliset määrärahat. Se edistää yhteistyöohjelmien paikallista omavastuuta.
3. MMA:t ja kyseinen jäsenvaltio ja komissio keskustelevat ehdotuksesta ohjelma-asiakirjaksi ohjelmasuunnitteluprosessin varhaisista vaiheista alkaen tarkoituksena edistää täydentävyyttä ja johdonmukaisuutta niiden yhteistyötoimien kesken.
4. Komissio arvioi ehdotusta ohjelma-asiakirjaksi tarkistaakseen, että siinä on kaikki tarvittavat osatekijät ja että se on johdonmukainen tämän päätöksen ja asiaankuuluvien unionin politiikkojen kanssa. Komissio neuvottelee Euroopan investointipankin kanssa ohjelma-asiakirjan luonnoksesta.
5. MMA:t toimittavat kaikki tarvittavat tiedot, mukaan luettuina toteutettavuustutkimusten tulokset, jotta komissio voi arvioida ohjelma-asiakirjan luonnosta mahdollisimman tehokkaasti.
6. MMA:iden viranomaiset ja komissio vastaavat yhdessä ohjelma-asiakirjan hyväksymisestä. Komissio hyväksyy ohjelma-asiakirjan 86 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.
85 artikla
Täytäntöönpano
1. Komissio hyväksyy ohjelma-asiakirjaa vastaavan rahoituspäätöksen 11. EKR:n varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti ja 87 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
2. Komissio panee 11. EKR:stä MMA:ille kohdennetut varat täytäntöön millä tahansa 11. EKR:n varainhoitoasetuksessa esitetyistä tavoista tässä päätöksessä ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistetuin edellytyksin. Tätä varten se tekee rahoitussopimukset MMA:iden asianomaisten viranomaisten kanssa.
3. MMA:iden viranomaiset
a)
valmistelevat, neuvottelevat ja tekevät sopimukset;
b)
huolehtivat hankkeiden ja ohjelmien täytäntöönpanosta ja hallinnoinnista; ja
c)
huolehtivat hankkeiden ja ohjelmien toiminnasta ja niiden kestävyydestä.
4. MMA:iden viranomaiset ja komissio yhdessä
a)
varmistavat tasapuoliset edellytykset osallistua tarjouspyyntöihin ja sopimusten tekemiseen;
b)
seuraavat ja arvioivat hankkeiden ja ohjelmien vaikutuksia ja tuloksia; ja
c)
varmistavat hankkeiden ja ohjelmien asianmukaisen, ripeän ja tehokkaan täytäntöönpanon.
5. Keskustelun helpottamiseksi tulojen ja menojen paikallisten hyväksyjien, asianomaisten jäsenvaltioiden ja ohjelmoinnissa mukana olevien komission edustajien kesken pidetään ainakin kerran vuodessa teknisiä kokouksia, varsinkin käyttäen nykyaikaista tekniikkaa, tai jos mahdollista MMA-EU-foorumilla käytävän vuoropuhelun yhteydessä.
6. 11. EKR:stä rahoitetut toimet voidaan panna täytäntöön rinnakkaisen tai yhdistetyn yhteisrahoituksen avulla 11. EKR:n varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti.
86 artikla
Tulojen ja menojen paikallinen ja alueellinen hyväksyjä
1. Kunkin MMA:n hallitus nimeää tulojen ja menojen paikallisen hyväksyjän edustamaan itseään kaikissa komission ja EIP:n hallinnoiman rahaston varoista rahoitettavissa toimenpiteissä. Paikallinen tulojen ja menojen hyväksyjä nimittää itselleen yhden tai useamman varamiehen, joka toimii kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän sijaisena tämän ollessa estynyt hoitamasta tehtäviään ja ilmoittaa tällaisesta sijaisuudesta komissiolle. Paikallinen tulojen ja menojen hyväksyjä voi siirtää asianomaisten ohjelmien ja hankkeiden täytäntöönpanoa koskevaa toimivaltaansa vastuuyksikölle toimivaltaisen MMA-viranomaisen sisällä aina, kun institutionaalisia valmiuksia ja moitteetonta varainhoitoa koskevat edellytykset täyttyvät. Paikallinen tulojen ja menojen hyväksyjä ilmoittaa komissiolle etukäteen tällaisesta toimivallan siirtämisestä.
Kun komission tietoon tulee, että 11. EKR:n varojen hoitoon liittyvien menettelyjen hallinnoinnissa on ongelmia, se huolehtii yhdessä paikallisen tulojen ja menojen hyväksyjän kanssa kaikista yhteydenotoista korjatakseen tilanteen ja toteuttaakseen tarvittavat toimet. Paikallinen tulojen ja menojen hyväksyjä on taloudellisessa vastuussa vain hänelle annetuista täytäntöönpanotehtävistä.
Silloin kun 11. EKR:n varoja hallinnoidaan välillisesti ja sillä varauksella, että komissio myöntää kansalliselle tulojen ja menojen hyväksyjälle lisävaltuuksia, paikallinen tulojen ja menojen hyväksyjä
a)
on vastuussa koordinoinnista, ohjelmoinnista, säännöllisestä seurannasta ja yhteistyön täytäntöönpanoa koskevista katsauksista ja avunantajien kanssa koordinoinnista;
b)
on vastuussa läheisessä yhteistyössä komission kanssa ohjelmien ja hankkeiden valmistelusta, esittämisestä ja arvioinnista.
2. Kun 11. EKR:n varoja hallinnoidaan välillisesti ja sillä varauksella, että komissio myöntää kansalliselle tulojen ja menojen hyväksyjälle lisävaltuuksia, asianomainen paikallinen tulojen ja menojen hyväksyjä toimii hankintaviranomaisena tarjouskilpailujen tai ehdotuspyyntöjen avulla täytäntöönpantavien ohjelmien osalta komission etukäteisvalvonnassa.
3. Paikallinen tulojen ja menojen hyväksyjä päättää toimien täytäntöönpanon aikana seuraavista asioista ja antaa kyseiset päätökset komission tiedoksi:
a)
ohjelmien ja hankkeiden tekniset mukautukset ja muutokset yksityiskohtia koskevissa asioissa, kunhan ne eivät vaikuta hyväksyttyyn tekniseen ratkaisuun vaan pysyvät rahoitussopimukseen sisältyvän mukautuksia koskevan varauman rajoissa;
b)
moniosaisten ohjelmien tai hankkeiden toteutuspaikan muutokset, jos ne ovat perusteltuja teknisistä, taloudellisista tai sosiaalisista syistä;
c)
viivästyssakkojen käyttöönotto tai niistä vapauttaminen;
d)
vastuuvapauden myöntäminen takaajille;
e)
alihankinta;
f)
lopullinen hyväksyminen, edellyttäen että komissio on hyväksynyt alustavan hyväksymisen, hyväksyy asian käsittelyä koskevan pöytäkirjan ja on tarvittaessa edustettuna lopullisen hyväksymisen yhteydessä erityisesti, jos alustavan hyväksymisen yhteydessä kirjattujen varaumien laajuus edellyttää huomattavaa lisätyötä; ja konsulttien ja muiden teknisen avun asiantuntijoiden palkkaaminen.
4. Alueellisten ohjelmien osalta osallistuvien MMA:iden viranomaiset nimeävät alueellisen tulojen ja menojen hyväksyjän 11 artiklassa tarkoitettujen yhteistyötoimijoiden joukosta. Alueellisen tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävät vastaavat soveltuvin osin paikallisen tulojen ja menojen hyväksyjän tehtäviä.
87 artikla
EKR-MMA-komitea
1. Komissiota avustaa tarvittaessa 11. EKR:stä tehdyllä sisäisellä sopimuksella perustettu komitea.
2. Komitean käyttäessä sille tällä päätöksellä siirrettyä toimivaltaa siitä käytetään nimitystä ”EKR-MMA-komitea”. EKR-MMA-komiteaan sovelletaan 11. EKR:n perustamisesta tehdyssä sisäisessä sopimuksessa ja 11. EKR:ään sovellettavassa täytäntöönpanoasetuksessa vahvistettuja komitean menettelyjä. Viimeksi mainitun asetuksen voimaantuloon saakka sovelletaan neuvoston asetuksessa (EY) N:o 617/2007 (8) säädettyjä menettelyjä.
3. Komitea keskittyy työssään olennaisiin yhteistyökysymyksiin MMA:iden tasolla ja aluetasolla. Johdonmukaisuuden, koordinoinnin ja täydentävyyden varmistamiseksi se seuraa ohjelma-asiakirjojen täytäntöönpanoa.
4. Komitea antaa lausuntonsa seuraavista:
a)
ohjelma-asiakirjojen luonnokset ja niihin tehdyt muutokset; ja
b)
päätöksen tämän osan täytäntöönpanoa koskevat rahoituspäätökset.
88 artikla
Unionin edustustojen tehtävä
1. Kun unionia edustaa edustusto edustuston päällikön alaisuudessa, sovelletaan 11. EKR:n varainhoitoasetuksen säännöksiä, jotka koskevat tulojen ja menojen hyväksyjien ja tilinpitäjien edelleenvaltuutusta.
2. Paikallinen ja/tai alueellinen tulojen ja menojen hyväksyjä tekevät yhteistyötä keskenään edustuston päällikön kanssa, joka on pääasiallinen yhteyspiste yhteistyötoimijoille asianomaisissa MMA:issa.
89 artikla
Kansallisuutta ja alkuperää koskevat säännöt MMA:iden hankinta-, avustus- ja muita menettelyjä varten
1. Tukikelpoisuutta koskevat yleiset säännöt
a)
Osallistuminen hankinta-, avustus- ja muihin menettelyihin tämän päätöksen mukaisesti rahoitettujen toimien osalta kolmansien osapuolten hyväksi on avointa kaikille luonnollisille henkilöille, jotka ovat tukikelpoisen maan tai alueen kansalaisia, ja oikeushenkilöille, jotka ovat sinne tosiasiallisesti sijoittautuneet 2 kohdan mukaisesti, sekä kansainvälisille järjestöille.
b)
Kun on kyse toimista, jotka katetaan yhdistetyllä yhteisrahoituksella jonkin kumppanin tai toisen avunantajan kanssa, tai jotka jäsenvaltio panee täytäntöön yhteisesti hallinnoituina tai jotka pannaan täytäntöön komission perustaman erityisrahaston kautta, tukikelpoisia ovat myös maat, jotka ovat kyseisen kumppanin, toisen avunantajan tai jäsenvaltion sääntöjen mukaan tukikelpoisia tai jotka on määritetty erityisrahaston perussäädöksessä.
Kun on kyse toimista, jotka panee täytäntöön uskottu elin, kuten jäsenvaltio tai sen virasto tai Euroopan investointipankki tai kansainvälinen järjestö tai sen virasto, tukikelpoisia ovat myös kaikki luonnolliset ja oikeushenkilöt, jotka ovat kyseisen uskotun elimen sääntöjen, sellaisina kuin ne on määritelty yhteisrahoitus- tai täytäntöönpanoelimen kanssa tehdyissä sopimuksissa, mukaan tukikelpoisia.
c)
Kun on kyse toimista, joita rahoitetaan tämän päätöksen mukaisesti ja lisäksi jollain toisella ulkoisen toiminnan välineellä, mukaan lukien Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välinen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitettu kumppanuussopimus (9), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta2010 (10), tukikelpoisiksi katsotaan kyseisten toimien osalta missä tahansa kyseisissä välineissä nimetyt maat.
Kun on kyse luonteeltaan maailmanlaajuisista, alueellisista tai rajatylittävistä toimista, joita rahoitetaan jollakin tämän päätöksen mukaisesti, toimen piiriin kuuluvista maista ja alueilta olevat luonnolliset ja oikeushenkilöt voivat osallistua tällaisten toimien täytäntöönpanomenettelyihin.
d)
Kaikkien tämän päätöksen nojalla tehdyn hankinta- tai avustussopimuksen mukaisesti ostettujen tarvikkeiden on oltava peräisin tukikelpoisesta maasta tai tukikelpoiselta alueelta. Ne voivat kuitenkin olla peräisin mistä tahansa valtiosta tai miltä tahansa alueelta, jos ostettavien tarvikkeiden kokonaismäärä ei ylitä kilpailuun perustuvan neuvottelumenettelyn kynnysarvoa. Tätä artiklaa sovellettaessa termi ”alkuperä” on määritelty neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (11) 23 ja 24 artiklassa ja muussa tavaran muuta kuin etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevassa unionin lainsäädännössä.
e)
Tämän artiklan sääntöjä ei sovelleta luonnollisiin henkilöihin, jotka ovat tukikelpoisen toimeksisaajan tai mahdollisen alihankkijan palveluksessa tai muussa oikeudellisessa sopimussuhteessa siihen, eikä niihin sisälly kyseisten henkilöiden kansallisuutta koskevia rajoituksia.
f)
Tässä artiklassa määriteltyä tukikelpoisuutta voidaan rajoittaa hakijoiden kansallisuuden, sijainnin tai luonteen osalta, jos toimen luonne, tavoitteet ja tehokas täytäntöönpano sitä edellyttävät.
g)
Niiden luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden, joiden kanssa on tehty sopimus, on noudatettava asiassa sovellettavaa ympäristölainsäädäntöä sekä monenvälisiä ympäristösopimuksia ja kansainvälisesti sovittuja työelämän perusnormeja.
2. Tämän päätöksen mukaista rahoitusta voivat saada tarjoajat, hakijat ja ehdokkaat seuraavista maista:
a)
jäsenvaltiot, ehdokasmaat ja unionin tunnustamat mahdolliset ehdokasmaat sekä Euroopan talousalueen jäsenmaat;
b)
MMA:t;
c)
kehitysmaat ja -alueet, sellaisina kuin ne ovat OECD:n kehitysapukomitean (DAC) luetteloon sisältyvät julkista kehitysapua saavat maat, jotka eivät ole G20-ryhmän jäseniä;
d)
maat, joiden osalta komissio on vahvistanut ulkoisen avun vastavuoroisen saantimahdollisuuden. Vastavuoroinen avunsaantimahdollisuus voidaan myöntää vähintään vuoden pituiseksi määräajaksi edellyttäen, että asianomainen maa soveltaa samoja tukikelpoisuusehtoja unionista ja MMA:ista oleviin yhteisöihin;
e)
OECD:n jäsenvaltiot, niiden sopimusten osalta, jotka pannaan täytäntöön jossakin vähiten kehittyneistä maista;
f)
kun se ilmoitetaan etukäteen menettelyä koskevissa asiakirjoissa:
i)
maat, joilla on pitkään jatkuneet taloudelliset, kaupalliset tai maantieteelliset kytkökset naapurimaina oleviin edunsaajamaihin;
ii)
kaikki maat kiireellisissä tapauksissa tai jos tuotteita ja palveluita ei ole saatavilla tukikelpoisten maiden markkinoilla.
3. Komissio voi hyväksyä tarjoajat, hakijat ja ehdokkaat muista kuin tukikelpoisista maista tai tuen ulkopuolella olevaa alkuperää olevat tavarat asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, jolloin kelpoisuussäännöt tekisivät hankkeen, ohjelman tai toimen toteuttamisen mahdottomaksi tai liian vaikeaksi.
4. Yhteisesti hallinnoitujen toimien osalta asiaankuuluva jäsenvaltio, jolle komissio on siirtänyt täytäntöönpanotehtäviä, on oikeutettu komission puolesta valtuuttamaan muista maista tulevien tarjoajien, hakijoiden ja ehdokkaiden osallistumisen ja valtuuttamaan tavarat muista maista 2 kohdan f alakohdan mukaisesti ja hyväksymään tukikelpoisiksi tarjoajat, hakijat ja ehdokkaat muista kuin tukikelpoisista maista 3 kohdan mukaisesti tai tuen ulkopuolella olevaa alkuperää olevat tavarat 1 kohdan d alakohdan mukaisesti.
90 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen ja varainhoidon valvonta
1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän päätöksen nojalla rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia.
2. Komissiolla ja tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia.
Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (12) säädettyjen menettelyjen mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittynyt petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
Tämän päätöksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia asianomaisen EKR:n varainhoitoasetuksen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista.
3. MMA:illa on päävastuu unionin varojen käytön valvonnasta. Valvonta suoritetaan tarvittaessa koordinoidusti sen jäsenvaltion kanssa, johon asianomainen MMA on sidoksissa, asiassa sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
4. Komission vastuulla on
a)
varmistaa, että asianomaisella MMA:lla on moitteettomasti toimivat hallinto- ja valvontajärjestelmät unionin varojen asianmukaisen ja tehokkaan käytön varmistamiseen; ja
b)
sääntöjenvastaisuuksien ilmetessä lähettää suosituksia tai pyyntöjä toimenpiteistä, joilla kyseiset sääntöjenvastaisuudet ja hallinnossa mahdollisesti havaitut puutteet voidaan korjata.
5. Komissio, asianomainen MMA ja tarvittaessa se jäsenvaltio, johon kyseinen MMA on sidoksissa, tekevät hallinnollisten järjestelyjen pohjalta yhteistyötä kerran tai kahdesti vuodessa järjestettävissä tapaamisissa koordinoidakseen ohjelmia, menetelmiä ja valvonnan toteutusta.
6. Rahoitusoikaisujen osalta
a)
asianomaisella MMA:lla on ensisijainen vastuu rahoitukseen liittyvien sääntöjenvastaisuuksien havaitsemisesta ja korjaamisesta;
b)
komissio ryhtyy kuitenkin toimiin ohjelma-asiakirjan rahoituspäätöksen kokonaismäärärahasta jäljellä olevan määrän vähentämiseksi tai peruuttamiseksi, jos asianomaisen MMA:n toiminta ei ole tyydyttävää eikä se korjaa tilannetta ja jos sovitteluyrityksissä epäonnistutaan.
91 artikla
Seuranta, tarkastus, uudelleentarkastelu ja raportointi
1. Rahoitusyhteistyön on oltava riittävän joustavaa, jotta voidaan varmistaa, että operaatiot pysyvät tämän päätöksen tavoitteiden mukaisina ja että niissä otetaan huomioon kaikki kyseisen MMA:n taloudellisessa tilanteessa tapahtuvat muutokset, prioriteetit ja tavoitteet, erityisesti ohjelma-asiakirjan ad hoc -uudelleentarkastelun avulla.
2. Uudelleentarkastelun voi aloittaa komissio tai se voidaan aloittaa kyseisen MMA:n pyynnöstä komission suostumuksella.
3. Komissio tarkastelee MMA:ille 11. EKR:stä annetun rahoitustuen täytäntöönpanon edistymistä ja toimittaa neuvostolle vuodesta 2015 alkaen joka vuosi kertomuksen täytäntöönpanosta ja tuloksista sekä mahdollisuuksien mukaan unionin rahoitustuen tärkeimmistä tuloksista ja vaikutuksista. Kertomus toimitetaan myös Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle.
4. Edellä 3 kohdassa tarkoitettu kertomus sisältää edellisvuotta koskevia tietoja rahoitetuista toimenpiteistä, seurannan ja arviointien tuloksista, asianomaisten kumppaneiden osallistumisesta sekä 11. EKR:n talousarviositoumusten ja maksumäärärahojen toteuttamisesta. Kertomuksessa arvioidaan tuen tuloksia käyttäen mahdollisimman pitkälti erityisiä mitattavia indikaattoreita. Siinä otetaan huomioon tärkeimmät saadut kokemukset ja aiempia vuosia koskeneisiin arviointeihin sisältyneiden suositusten seuranta.
4 Luku
Kelpoisuusperiaatteet
92 artikla
Hallintoaluekohtaisen rahoituksen saantiedellytykset
1. MMA:iden viranomaisille voidaan myöntää tämän päätöksen mukaista rahoitustukea.
2. Asianomaisten MMA:iden viranomaisten suostumuksella myös seuraaville yhteisöille tai elimille voidaan myöntää tämän päätöksen mukaista rahoitustukea:
a)
MMA:iden julkiset tai puolijulkiset paikalliset, kansalliset ja/tai alueelliset laitokset, virastot tai paikallisviranomaiset ja varsinkin rahoituslaitokset ja kehityspankit;
b)
MMA:iden ja alueellisten ryhmittymien yhtiöt ja yritykset;
c)
jäsenvaltion yhtiöt ja yritykset, jotta ne voisivat toteuttaa jonkin MMA:n alueella tuottavia hankkeita, joiden rahoitukseen niiden on itsekin osallistuttava;
d)
MMA:iden tai unionin rahoituksen välittäjät, jotka edistävät ja rahoittavat yksityisiä investointeja MMA:issa; ja
e)
MMA:iden ja unionin hajautetun yhteistyön toimijat ja muut valtiosta riippumattomat toimijat, jotta ne voisivat toteuttaa taloudellisia, sosiaalisia sekä kulttuuri- ja koulutusalan hankkeita ja ohjelmia MMA:issa osana 12 artiklassa tarkoitettua hajautettua yhteistyötä.
93 artikla
Aluekohtaisen rahoituksen saantiedellytykset
1. Aluekohtaista määrärahaa myönnetään toimiin, joista hyötyvät ja joihin osallistuu
a)
kaksi tai useampi MMA niiden sijainnista riippumatta;
b)
yksi tai useampi MMA ja yksi tai useampi SEUT-sopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuista syrjäisimmistä alueista;
c)
yksi tai useampi MMA ja yksi tai useampi naapurimaa, joka voi olla AKT-valtio;
d)
yksi tai useampi MMA, yksi tai useampi syrjäisempi alue ja yksi tai useampi muu maa, joka voi olla AKT-valtio;
e)
kaksi sellaista alueellista elintä, joiden jäseninä on MMA:ita, tai useampi tällainen elin,
f)
yksi tai useampi MMA ja sellainen alueellinen elin, jonka jäseninä on MMA:ita, AKT-valtioita tai yksi tai useampi syrjäisin alue;
g)
MMA:t ja unioni kokonaisuudessaan; tai
h)
yksi tai useampi yhteisö, viranomainen tai muu elin ainakin yhdestä MMA:sta, jotka ovat EAYY:n jäseniä 8 artiklan mukaisesti, yksi tai useampi syrjäisin alue tai yksi tai useampi naapurimaa, joka voi olla AKT-valtio.
2. AKT-valtioiden, syrjäisimpien alueiden ja muiden maiden osallistumisen mahdollistava rahoitus myönnetään MMA:ille tämän päätöksen nojalla myönnettävän rahoituksen lisäksi.
3. AKT-valtioiden, syrjäisimpien alueiden ja muiden maiden osallistumista tällä päätöksellä perustettuihin ohjelmiin voidaan ajatella vain siinä tapauksessa, että
a)
yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitettavien hankkeiden ja ohjelmien painopiste pysyy MMA:ssa;
b)
unionin rahoitusvälineisiin sisältyy vastaavia säännöksiä; ja
c)
suhteellisuusperiaatetta noudatetaan.
4. Tarkoituksenmukaisten toimenpiteiden, erityisesti hankkeiden yksinkertaistettujen yhteishallinnointijärjestelmien, avulla EKR:stä ja unionin yleisestä talousarviosta myönnettävät määrärahat voidaan sovittaa yhteen MMA:iden, AKT-valtioiden, syrjäisimpien alueiden ja muiden maiden välisten yhteistyöhankkeiden rahoittamiseksi.
94 artikla
Unionin ohjelmiin osallistumista ja osallistumisen rahoitusta koskevat kelpoisuusehdot
1. MMA:n luonnolliset henkilöt, siten kuin heidät on määritelty 50 artiklassa, ja soveltuvin osin MMA:n asiaankuuluvat julkiset ja/tai yksityiset elimet ja laitokset voivat osallistua unionin ohjelmiin ja saada niistä rahoitusta ohjelmien sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon MMA on sidoksissa.
2. MMA:t voivat saada tukea myös yhteistyöohjelmista, joita unionilla on muiden maiden, varsinkin kehitysmaiden, kanssa, kyseisten ohjelmien sääntöjen, tavoitteiden ja järjestelyjen mukaisesti.
3. Komissio raportoi EKR-MMA-komitealle MMA:iden osallistumisesta unionin ohjelmiin MMA:iden toimittaman vuosittaiseen täytäntöönpanokertomukseen sisältyneiden tietojen ja muiden saatavilla olleiden tietojen perusteella.
VIIDES OSA
LOPPUSÄÄNNÖKSET
95 artikla
Säädösvallan siirtäminen komissiolle
Komissiolla on valta antaa delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteen VI lisäyksiä teknologian kehityksen ja tullilainsäädännön muutosten huomioon ottamiseksi 96 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.
96 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
2. Siirretään komissiolle 1 päivästä tammikuuta 2014 viiden vuoden ajaksi 95 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.
3. Neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 95 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi neuvostolle.
5. Edellä olevan 95 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu sille tiedoksi, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos se on ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittanut komissiolle, ettei se vastusta säädöstä. Neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
97 artikla
Aseman muuttuminen
Neuvosto päättää SEUT-sopimuksen 203 artiklan mukaisesti muutoksista, jotka tähän päätökseen on tehtävä, kun
a)
MMA itsenäistyy;
b)
MMA eroaa assosiaatiosta;
c)
MMA:sta tulee syrjäisin alue;
d)
syrjäisimmästä alueesta tulee MMA.
98 artikla
Kumoaminen
Kumotaan neuvoston päätös 2001/822/EY.
Viittauksia kumottuun päätökseen pidetään viittauksina tähän päätökseen.
99 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.
Liitettä VI sovelletaan sen 65 artiklan mukaisesti.
Tehty Brysselissä 25 päivänä marraskuuta 2013.