EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1295/2013
af 11. december 2013
om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 166, stk. 4, artikel 167, stk. 5, første led og artikel 173, stk. 3,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) tager sigte på en stadig snævrere union mellem de europæiske folk og pålægger Unionen blandt andet at bidrage til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, samtidig med, at den respekterer den nationale og regionale mangfoldighed og samtidig sørger for, at de nødvendige betingelser for EU-industriens konkurrenceevne er til stede. I den henseende støtter og supplerer Unionen, hvor det er nødvendigt, medlemsstaternes indsats for at respektere og fremme den kulturelle og sproglige mangfoldighed i overensstemmelse med artikel 167 i TEUF og UNESCO's konvention fra 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed ("UNESCO-konventionen fra 2005"), at styrke konkurrenceevnen i de kulturelle og kreative sektorer og at lette tilpasningen til ændringer i disse sektorer.
(2)
Unionens støtte til de kulturelle og kreative sektorer bygger hovedsageligt på erfaringerne fra de EU-programmer, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1718/2006/EF (4) ("Media-programmet"), Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1855/2006/EF (5) ("kulturprogrammet") og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1041/2009/EF (6) ("Media Mundus-programmet"). Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1622/2006/EF (7) ("aktionen vedrørende den europæiske kulturhovedstad") og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1194/2011/EU (8) ("aktionen vedrørende det europæiske kulturarvsmærke") bidrager også til Unionens støtte for de kulturelle og kreative sektorer.
(3)
I Kommissionens meddelelse om den europæiske kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden, som Rådet tilsluttede sig i en resolution af 16. november 2007 (9), og som Europa-Parlamentet tilsluttede sig i sin beslutning af 10. april 2008 (10), fastsættes målene for Unionens fremtidige aktiviteter for de kulturelle og kreative sektorer. Den sigter mod at fremme kulturel mangfoldighed og tværkulturel dialog, kultur som katalysator for kreativitet inden for rammerne af vækst og job og kultur som et afgørende element i Unionens eksterne forbindelser.
(4)
Hvad angår Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 11, 21 og 22, yder de kulturelle og kreative sektorer et vigtigt bidrag til bekæmpelsen af alle former for forskelsbehandling, herunder racisme og fremmedhad, og er en vigtig platform for ytringsfrihed og for fremme af respekten for kulturel og sproglig mangfoldighed.
(5)
UNESCO-konventionen fra 2005, der trådte i kraft den 18. marts 2007, og som Unionen er part i, understreger, at kulturelle aktiviteter, varer og tjenesteydelser har både en økonomisk og en kulturel side, idet de udtrykker identiteter, værdier og betydninger, og derfor ikke må behandles som værende udelukkende af kommerciel værdi. Konventionen sigter mod at styrke internationalt samarbejde, herunder internationale aftaler om fælles produktion og distribution, og solidaritet for at fremme alle landes og individers kulturelle udtryksformer. Det anføres endvidere i konventionen, at der skal tages behørigt hensyn til de særlige omstændigheder for og behov hos forskellige sociale grupper, herunder personer, der tilhører mindretal. Derfor bør et støtteprogram for de kulturelle og kreative sektorer fremme kulturel mangfoldighed på internationalt plan i overensstemmelse med den konvention.
(6)
Fremme af den materielle og immaterielle kulturarv i lyset af bl.a. UNESCO-konventionen fra 2003 til beskyttelse af den immaterielle kulturarv og UNESCO-konventionen fra 1972 om beskyttelse af verdens kultur- og naturarv bør desuden bidrage til at forøge relevante steders værdi og give befolkningerne en følelse af ejerskab over sådanne steders kulturelle og historiske værdi.
(7)
I Kommissionens meddelelse med titlen "Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" ("Europa 2020-strategien") defineres en strategi, som sigter mod at omdanne Unionen til en intelligent, bæredygtig og inklusiv økonomi, der sikrer høj beskæftigelse, produktivitet og social samhørighed. I denne meddelelse bemærkede Kommissionen, at Unionen har brug for at skabe mere attraktive rammebetingelser for innovation og kreativitet. I den henseende er de kulturelle og kreative sektorer kilder til innovative ideer, der kan udmøntes i produkter og tjenesteydelser, som kan skabe vækst og job og bidrage til at imødegå samfundsmæssige forandringer. Desuden er ekspertise og konkurrenceevne i disse sektorer hovedsageligt resultatet af indsatsen fra kunstnere, ophavsmænd og branchefolk, som bør fremmes. Med dette for øje bør adgangen til finansiering for kulturelle og kreative sektorer forbedres.
(8)
Rådet bekræftede i sine konklusioner om informationstjenester vedrørende mobilitet for kunstnere og kulturarbejdere (11) vigtigheden af kunstneres og kulturarbejderes mobilitet for Unionen og for at nå målsætningerne i Europa 2020-strategien, og det opfordrede medlemsstaterne og Kommissionen til inden for deres respektive kompetenceområder og med behørig respekt for nærhedsprincippet at fremme tilvejebringelsen af omfattende og præcis information til kunstnere og kulturarbejdere, der ønsker at være mobile inden for Unionen.
(9)
For at bidrage til forbedringen af et fælles kulturområde er det vigtigt at fremme den tværnationale mobilitet for kulturelle og kreative aktører og den tværnationale udbredelse af kulturelle og kreative frembringelser, herunder audiovisuelle frembringelser og produkter, og derved fremme kulturudveksling og interkulturel dialog.
(10)
Media-, kultur- og Media Mundus-programmerne har været genstand for regelmæssig overvågning og eksterne evalueringer, og der er blevet afholdt offentlige høringer om deres fremtid, af hvilke det fremgår, at disse programmer spiller en meget vigtig rolle for beskyttelse og fremme af Europas kulturelle og sproglige mangfoldighed. Det fremgår også af disse overvågnings-, evaluerings- og høringsaktiviteter samt af forskellige uafhængige undersøgelser, navnlig undersøgelsen om de kulturelle og kreative industriers iværksætterdimension, at de kulturelle og kreative sektorer står over for fælles udfordringer, nemlig de hastige forandringer, der skyldes overgangen til digital teknologi og globaliseringen, opsplitningen af markedet grundet sprogforskelle, vanskeligheder med at få adgang til finansiering, komplekse administrative procedurer og mangel på sammenlignelige data, som alle kræver, at der gøres en indsats på EU-niveau.
(11)
De europæiske kulturelle og kreative sektorer er i sagens natur diversificeret efter nationale og sproglige grænser, hvilket fører til et kulturelt rigt og stærkt uafhængigt kulturelt landskab, der giver stemme til de forskellige kulturelle traditioner i Europas arv. En sådan forskelligartethed medfører imidlertid også en række forhindringer, som hæmmer en gnidningsløs tværnational udbredelse af kulturelle og kreative frembringelser og hæmmer kulturelle og kreative aktørers mobilitet i og uden for Unionen, hvilket kan føre til geografiske ubalancer og - som følge heraf - begrænsede valgmuligheder for forbrugerne.
(12)
Eftersom de europæiske kulturelle og kreative sektorer er karakteriseret ved sproglig mangfoldighed, hvilket i nogle sektorer fører til opsplitning efter sproglige linjer, er undertekster, eftersynkronisering og synstolkning afgørende for udbredelsen af kulturelle og kreative frembringelser, herunder audiovisuelle frembringelser.
(13)
Overgangen til digital teknologi har en enorm indvirkning på den måde, hvorpå kulturelle og kreative varer og tjenesteydelser fremstilles, formidles, nås, forbruges og værdisættes. Skønt behovet for at finde en ny balance mellem den øgede adgang til kulturelle og kreative frembringelser, rimelige vederlag til kunstnere og ophavsmænd og nye forretningsmodellers opståen anerkendes, giver de forandringer, der hidrører fra overgangen til digital teknologi store muligheder for de kulturelle og kreative sektorer i Europa og for det europæiske samfund som helhed. Lavere distributionsomkostninger, nye distributionskanaler, potentialet for nye og større publikummer og nye muligheder for nicheprodukter kan lette adgangen og øge udbredelsen af kulturelle og kreative frembringelser på verdensplan. Med henblik på at udnytte disse muligheder fuldt ud og tilpasse sig digitaliseringen og globaliseringen må de kulturelle og kreative sektorer udvikle nye færdigheder og kræve bedre adgang til finansiering for at opgradere udstyr, udvikle nye produktions- og distributionsmetoder og tilpasse deres forretningsmodeller.
(14)
De nuværende distributionsmetoder understøtter filmfinansieringssystemet. Der er imidlertid et stigende behov for at fremme nye, attraktive, lovlige onlinetilbud og for at tilskynde til innovation. Det er derfor vigtigt at fremme nye distributionsmetoder, for at nye forretningsmodeller kan opstå.
(15)
Digitalisering af biografer har været et vedvarende tema for mange små biografoperatører, navnlig operatører der kun har én sal, på grund af de store udgifter til digitalt udstyr. Selv om medlemsstaterne har den primære kompetence for kultur og derfor fortsat bør behandle dette emne på nationalt, regionalt og lokalt plan alt efter omstændighederne, er der mulighed for finansiering fra Unionens programmer og fonde, navnlig dem der er rettet mod lokal og regional udvikling.
(16)
Publikumsudvikling, navnlig hvad angår unge, kræver en specifik forpligtelse fra Unionens side til at støtte især medie- og filmkundskab.
(17)
En af de største udfordringer for de kulturelle og kreative sektorer, særlig for mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder ("SMV'er") samt mikroorganisationer, små og mellemstore organisationer, herunder almennyttige og ikke-statslige organisationer, er de problemer, de har, med at få adgang til de midler, som de har behov for for at finansiere deres aktiviteter, for at skabe vækst, og for at fastholde og øge deres konkurrenceevne eller gøre deres aktiviteter internationale. Skønt dette er en fælles udfordring for SMV'er generelt, er situationen betydeligt vanskeligere i de kulturelle og kreative sektorer, fordi mange af deres aktiver er af immateriel art, på grund af deres aktiviteters prototypeprofil og deres iboende behov for at tage risici og eksperimentere med henblik på at skabe innovation. En sådan risikotagning må der nødvendigvis være forståelse for og støtte til, også i den finansielle sektor.
(18)
Pilotprojektet "European Creative Industries Alliance" (alliance mellem de kreative industrier i Europa) er et tværfagligt initiativ, der primært støtter de kreative industrier på politisk plan. Det sigter mod at være løftestang for yderligere midler til de kreative industrier optimalt og mod at stimulere andre industriers og sektorers efterspørgsel på de kreative industriers tjenesteydelser. Nye værktøjer til bedre støtte for innovation i kreative industrier vil blive afprøvet og gearet til at indgå i en politiklæringsplatform for europæiske, nationale og regionale interessenter.
(19)
Samling af de nuværende Media-, kultur- og Media Mundus-programmer for de kulturelle og kreative sektorer i et fælles omfattende program ("programmet") ville mere effektivt støtte SMV'er og mikroorganisationer, små og mellemstore organisationer i deres bestræbelser på at udnytte de muligheder, overgangen til digital teknologi og globalisering giver, og ville hjælpe dem med at løse de problemer, som i øjeblikket fører til markedsopsplitning. For at være effektivt bør programmet tage hensyn til den specifikke karakter af de forskellige sektorer, deres forskellige målgrupper og deres særlige behov gennem skræddersyede tilgange inden for to uafhængige delprogrammer og en tværsektoriel streng. Der er navnlig vigtigt at sikre synergier mellem gennemførelsen af programmet og af de nationale og regionale strategier for intelligent specialisering. Med henblik herpå bør programmet indføre en sammenhængende støttestruktur for de forskellige kulturelle og kreative sektorer, der består af en tilskudsordning suppleret af et finansielt instrument.
(20)
Programmet bør tage hensyn til kulturens og de kulturelle aktiviteters dobbelte karakter og erkende dels kulturens iboende og kunstneriske værdi, dels disse sektorers økonomiske værdi, herunder deres brede samfundsmæssige bidrag til kreativitet, innovation og social integration.
(21)
Med hensyn til programmets gennemførelse bør kulturens iboende værdi og de kulturelle og kreative sektorers specifikke karakter tages i betragtning, herunder betydningen af almennyttige organisationer og projekter under et kulturdelprogram.
(22)
Et selvstændigt finansielt instrument, Garantifaciliteten for de kulturelle og kreative sektorer ("garantifaciliteten") bør sætte de kulturelle og kreative sektorer i stand til at vokse og bør navnlig skabe en tilstrækkelig løftestangseffekt for nye aktioner og muligheder. Udvalgte finansielle formidlere bør behandle kulturelle og kreative projekter gunstigt for at sikre en afbalanceret låneportefølje, hvad angår geografisk dækning og sektorrepræsentation. Derudover har offentlige og private organisationer en vigtig rolle i denne sammenhæng med henblik på at opnå, at der anlægges en bred tilgang i forbindelse med garantifaciliteten.
(23)
Der bør desuden tilvejebringes finansiering til aktionen vedrørende de europæiske kulturhovedstæder og til administration af aktionen vedrørende det europæiske kulturarvsmærke, idet de medvirker til at forstærke følelsen af at tilhøre et fælles kulturområde, til at stimulere interkulturel dialog og gensidig forståelse og til at forøge værdien af kulturarv.
(24)
Ud over medlemsstaterne og de oversøiske lande og territorier, som er berettigede til at deltage i programmet i henhold til artikel 58 i Rådets afgørelse 2001/822/EF (12), bør programmet også være åbent på visse betingelser for deltagelse af de af Den Europæiske Frihandelssammenslutnings ("EFTA") medlemsstater, der deltager i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde ("EØS"), og for Det Schweiziske Forbund. Tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande, der har en førtiltrædelsesstrategi, og lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik bør ligeledes kunne deltage i programmet, med undtagelse af garantifaciliteten.
(25)
Programmet bør endvidere være åbent for bilaterale og multilaterale samarbejdsaktioner med tredjelande på grundlag af supplerende bevillinger, der skal fastlægges, og specifikke ordninger, som skal aftales med de pågældende parter.
(26)
Samarbejdet på de kulturelle og audiovisuelle områder bør fremmes mellem programmet og internationale organisationer såsom UNESCO, Europarådet, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling ("OECD") og Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret ("WIPO").
(27)
Det er nødvendigt at sikre europæisk merværdi af alle aktioner og aktiviteter, der gennemføres inden for programmets rammer, deres komplementaritet med medlemsstaternes aktiviteter og deres overholdelse af artikel 167, stk. 4, i TEUF samt deres overensstemmelse med andre EU-aktiviteter, navnlig inden for uddannelse, beskæftigelse, det indre marked, iværksætteri, ungdomsområdet, sundhed, unionsborgerskab og retlige anliggender, forskning og innovation, industri- og samhørighedspolitik, turisme og eksterne forbindelser, handel og udvikling samt den digitale dagsorden.
(28)
I overensstemmelse med principperne for resultatafhængig vurdering bør procedurerne for overvågning og evaluering af programmet omfatte detaljerede årsberetninger og bør henvise til specifikke, målbare, realiserbare, relevante og tidsbundne, mål og indikatorer, herunder kvalitative. Procedurerne for overvågning og evaluering burde tage højde for det arbejde, der udføres af relevante aktører såsom Eurostat og resultaterne af ESS-net-kulturprojektet samt UNESCO’s statistiske kontor. I den sammenhæng og for så vidt angår den audiovisuelle sektor bør Unionens deltagelse i Det Europæiske Audiovisuelle Observatorium ("observatoriet") fortsættes.
(29)
For at sikre optimal overvågning og evaluering af programmet gennem hele dets løbetid bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår vedtagelsen af yderligere kvantitative og kvalitative indikatorer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(30)
Som anført i Kommissionens rapport af 30. juli 2010 om virkningerne af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelser om ændring af retsgrundlaget for de Europæiske programmer inden for områderne livslang læring, kultur, ungdom og aktivt medborgerskab har den betydelige afkortning af forsinkelserne i forvaltningsprocedurerne øget programmernes effektivitet. Der bør navnlig drages omsorg for at sikre, at de administrative og finansielle procedurer fortsat forenkles, bl.a. gennem anvendelse af fornuftige, objektive og regelmæssigt ajourførte systemer til beregning af faste beløb, enhedsomkostninger og enhedstakstfinansiering.
(31)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (13).
(32)
I overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 (14), har Kommissionen siden 2009 overdraget gennemførelsesopgaver i forbindelse med forvaltning af EU-aktioner inden for uddannelse, audiovisuelle medier og kultur til Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur. Kommissionen kan derfor på grundlag af en cost-benefit-analyse anvende et eksisterende forvaltningsorgan til gennemførelse af programmet som fastsat i nævnte forordning.
(33)
I denne forordning fastlægges der en finansieringsramme for hele programmets varighed, som skal udgøre det primære referencebeløb for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (15).
(34)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger igennem hele udgiftscyklussen, herunder ved foranstaltninger til forebyggelse, opdagelse og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og efter omstændighederne med administrative og økonomiske sanktioner i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (16) ("finansforordningen").
(35)
Med hensyn til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig ("OLAF") og i henhold til Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (17) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (18) bør der udarbejdes og gennemføres passende foranstaltninger for at forebygge svig og for at inddrive midler, som er gået tabt eller er blevet udbetalt uretmæssigt eller ikke er blevet anvendt korrekt.
(36)
Målene for denne forordning, nemlig at beskytte, udvikle og fremme den europæiske kulturelle og sproglige mangfoldighed og at fremme Europas kulturarv samt at styrke de europæiske kulturelle og kreative sektorers konkurrenceevne, særlig den audiovisuelle sektor, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne i betragtning af de programmets tværnationale og internationale karakter men kan på grund af dets omfang og forventede virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(37)
Afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF bør derfor ophæves.
(38)
Der bør fastlægges regler for overgangen fra Media-, kultur- og Media Mundus-programmerne til programmet.
(39)
Med henblik på at sikre kontinuitet i den finansielle støtte, der ydes efter programmet, bør Kommissionen kunne betragte omkostninger, som er direkte forbundne med gennemførelsen af støttede aktioner og aktiviteter, som berettigede til støtte, selv om de blev afholdt af modtageren, inden ansøgningen om støtte var indgivet
(40)
For at sikre kontinuiteten i den finansielle støtte, der ydes efter programmet, bør denne forordning finde anvendelse fra den 1. januar 2014. Af hastende årsager bør denne forordning træde i kraft snarest muligt efter dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
Generelle bestemmelser
Artikel 1
Oprettelse og varighed
1. Med denne forordning oprettes programmet Et Kreativt Europa til støtte for de europæiske kulturelle og kreative sektorer ("programmet").
2. Programmet gennemføres i perioden 1. januar 2014 til 31. december 2020.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1. "kulturelle og kreative sektorer": alle sektorer, hvis aktiviteter er baseret på kulturelle værdier og/eller kunstneriske og andre kreative udtryksformer, hvad enten disse aktiviteter er markeds- eller ikkemarkedsorienterede, uanset hvilken type struktur der gennemfører dem, samt hvordan den struktur finansieres. Disse aktiviteter omfatter udvikling, skabelse, fremstilling, formidling og bevarelse af varer og tjenesteydelser, som giver kulturelle, kunstneriske eller andre kreative udfoldelser konkret form, samt funktioner i tilknytning hertil som undervisning eller forvaltning. De kulturelle og kreative sektorer omfatter bl.a. arkitektur, arkiver, biblioteker og museer, kunsthåndværk, audiovisuelle produktioner (såsom film, tv, videospil og multimedier), materiel og immateriel kulturarv, design, festivaler, musik, litteratur, udøvende kunstarter, forlagsvirksomhed, radio og visuelle kunstarter
2. "SMV'er": mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361/EF (19)
3. "deltagende finansielle formidlere": finansielle formidlere som defineret i artikel 139, stk. 4, andet afsnit, i finansforordningen, der er udvalgt under garantifaciliteten i overensstemmelse med finansforordningen og med bilag I til denne forordning, og som yder eller har planer om at yde:
a)
lån til SMV'er og mikroorganisationer samt små og mellemstore organisationer i de kulturelle og kreative sektorer (garantier fra Den Europæiske Investeringsfond ("EIF")) eller
b)
lånegarantier til andre finansielle formidlere, der yder lån til SMV'er og mikroorganisationer samt små og mellemstore organisationer i de kulturelle og kreative sektorer (regarantier fra EIF)
4. "udbydere af kapacitetsopbygning": enheder, der er i stand til at yde ekspertise i overensstemmelse med bilag I med henblik på at sætte deltagende finansielle formidlere i stand til effektivt at vurdere, hvilke særlige egenskaber og risici, der er forbundet med SMV'er og mikroorganisationer samt små og mellemstore organisationer i de kulturelle og kreative sektorer og med deres projekter.
Artikel 3
Generelle mål
Programmets generelle mål er:
a)
at bevare, udvikle og fremme den europæiske kulturelle og sproglige mangfoldighed og at fremme Europas kulturarv
b)
at styrke de europæiske kulturelle og kreative sektorers, navnlig den audiovisuelle sektors, konkurrenceevne med henblik på at fremme intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst.
Artikel 4
Specifikke mål
Programmets specifikke mål er:
a)
at støtte de europæiske kulturelle og kreative sektorers evne til at operere tværnationalt og internationalt
b)
at fremme tværnational udbredelse af kulturelle og kreative frembringelser og tværnational mobilitet for kulturelle og kreative aktører, navnlig kunstnere, samt at nå ud til et nyt og bredere publikum og forbedre adgangen til kulturelle og kreative frembringelser i og uden for Unionen med særligt fokus på børn, unge, personer med handicap og underrepræsenterede grupper
c)
at styrke den finansielle kapacitet hos SMV'er og mikroorganisationer samt små og mellemstore organisationer i de kulturelle og kreative sektorer på en bæredygtig måde og samtidig tilstræbe at sikre en afbalanceret geografisk dækning og sektormæssig repræsentation
d)
at fremme politikudvikling, innovation, kreativitet, publikumsudvikling og nye forretnings- og forvaltningsmodeller gennem støtte til tværnationalt politiksamarbejde.
Artikel 5
Europæisk merværdi
1. I erkendelse af kulturens iboende og økonomiske værdi støtter programmet aktioner og aktiviteter med en europæisk merværdi i de kulturelle og kreative sektorer. Det bidrager til at nå målene i Europa 2020-strategien og dens flagskibsinitiativer.
2. Europæisk merværdi sikres gennem et eller flere af følgende:
a)
den tværnationale karakter af aktioner og aktiviteter, som supplerer regionale, nationale og internationale programmer og andre EU-programmer og -politikker, og sådanne aktioners og aktiviteters indflydelse på de kulturelle og kreative sektorer samt på borgerne og på deres kendskab til andre kulturer end deres egen
b)
udvikling og fremme af tværnationalt samarbejde mellem kulturelle og kreative aktører, herunder kunstnere, branchefolk på det audiovisuelle område, kulturelle og kreative organisationer og audiovisuelle aktører med vægt på at stimulere mere omfattende, hurtige, effektive og langsigtede svar på globale udfordringer
c)
de stordriftsfordele og den kritiske masse, som EU-støtte skaber, og som skaber en løftestangseffekt i forhold til supplerende midler
d)
opnåelse af mere lige vilkår i Europas kulturelle og kreative sektorer ved at tage hensyn til lande med lav produktionskapacitet og/eller lande eller regioner med et begrænset geografisk område og/eller sprogområde.
Artikel 6
Programmets struktur
Programmet består af følgende:
a)
et Media-delprogram
b)
et kulturdelprogram
c)
en tværfaglig streng.
Artikel 7
Delprogrammernes logoer
1. Kommissionen sikrer programmets synlighed gennem anvendelse af logoer, der er specifikke for hvert af delprogrammerne.
2. Støttemodtagerne under Media-delprogrammet anvender logoet, der er fastsat i bilag Ia. Kommissionen fastlægger detaljer vedrørende anvendelsen af logoet og underretter støttemodtagerne herom.
3. Støttemodtagerne under kulturdelprogrammet anvender et logo, som fastsættes af Kommissionen. Kommissionen fastlægger detaljer vedrørende anvendelsen af dette logo og underretter støttemodtagerne herom.
4. Kommissionen og kontorerne for Et Kreativt Europa, der er omhandlet i artikel 16, har ligeledes ret til at anvende delprogrammernes logoer.
Artikel 8
Adgang til programmet
1. Programmet skal skabe kulturel mangfoldighed på internationalt plan i overensstemmelse med UNESCO-konventionen fra 2005.
2. Programmet er åbent for deltagelse af medlemsstaterne.
3. Med forbehold af stk. 4 er programmet åbent for deltagelse af følgende lande, forudsat at de betaler supplerende bevillinger, og for Media-delprogrammets vedkommende, at de opfylder betingelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU (20):
a)
tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande, der har en førtiltrædelsesstrategi, i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, der er oprettet i medfør af de respektive rammeaftaler, associeringsrådsafgørelser eller lignende aftaler
b)
EFTA-lande, der deltager i EØS-aftalen, i overensstemmelse med den aftale
c)
Det Schweiziske Forbund på grundlag af en bilateral aftale med dette land
d)
landene omfattet af den europæiske naboskabspolitik efter de procedurer, der er fastlagt med de pågældende lande i henhold til rammeaftalerne om deres deltagelse i EU-programmerne.
4. Landene omhandlet i stk. 3, litra a) og d), er udelukkede fra at deltage i garantifaciliteten.
5. Programmet er åbent for bilaterale eller multilaterale samarbejdsaktioner rettet mod udvalgte lande eller regioner på grundlag af supplerende bevillinger, og specifikke ordninger, som skal aftales med disse lande eller regioner.
6. Programmet tillader samarbejde og fælles aktioner med lande, der ikke deltager i programmet, og med internationale organisationer, som er aktive i de kulturelle og kreative sektorer, såsom UNESCO, Europarådet, OECD eller WIPO på grundlag af fælles bidrag til realiseringen af programmets mål.
KAPITEL II
Media-delprogrammet
Artikel 9
Media-delprogrammets prioriteringer
1. Prioriteringerne inden for styrkelse af den europæiske audiovisuelle sektors kapacitet til at operere tværnationalt er som følger:
a)
at lette erhvervelsen og opgraderingen af kvalifikationer og kompetencer for branchefolk på det audiovisuelle område samt udviklingen af netværk, herunder anvendelsen af digitale teknologier for at sikre tilpasning til markedsudviklingen, afprøvning af nye tilgange til publikumsudvikling og afprøvning af nye forretningsmodeller
b)
at øge audiovisuelle aktørers evne til at udvikle europæiske audiovisuelle produktioner med potentiale til at kunne udbredes i og uden for Unionen og at fremme europæiske og internationale koproduktioner, bl.a. med tv-stationer
c)
at fremme udvekslinger mellem virksomheder ved at lette audiovisuelle aktørers adgang til markeder og forretningsværktøjer, så de kan øge deres projekters synlighed på EU-markedet og på internationale markeder.
2. Prioriteringerne inden for fremme af tværnational udbredelse er som følger:
a)
at støtte biografdistribution gennem tværnational markedsføring, branding, distribution og udstilling af audiovisuelle produktioner
b)
at fremme tværnational markedsføring, branding og distribution af audiovisuelle produktioner på alle andre onlineplatforme, som ikke er biografplatforme
c)
at støtte publikumsudvikling som et middel til at stimulere interessen for og forbedre adgangen til europæiske audiovisuelle produktioner, navnlig gennem pr, events, filmkundskab og festivaler
d)
at fremme nye distributionsmetoder, for at nye forretningsmodeller kan opstå
Artikel 10
Støtteforanstaltninger i Media-delprogrammet
Med henblik på gennemførelse af prioriteringerne i artikel 9 yder Media-delprogrammet støtte til:
a)
at udvikle en lang række uddannelsesforanstaltninger for at fremme erhvervelse og opgradering af kvalifikationer og kompetencer for branchefolk i den audiovisuelle sektor, videndeling og netværksinitiativer, herunder integration af digitale teknologier
b)
at udvikle europæiske audiovisuelle produktioner, navnlig film- og tv-produktioner såsom fiktion, dokumentarfilm, og børne- og animationsfilm samt interaktive produktioner som videospil og multimedier med øget potentiale til grænseoverskridende udbredelse
c)
aktiviteter med det formål at støtte europæiske audiovisuelle produktionsselskaber, navnlig i uafhængige selskaber, med henblik på at lette europæiske og internationale koproduktioner af audiovisuelle produktioner, herunder tv-produktioner
d)
aktiviteter, der hjælper europæiske og internationale koproduktionspartnere til at mødes og/eller yde indirekte støtte til koproducerede audiovisuelle produktioner af internationale koproduktionsfonde baseret i et land, der deltager i programmet
e)
at lette adgangen til professionelle audiovisuelle handelsarrangementer og markeder og anvendelsen af onlineforretningsværktøjer i og uden for Unionen
f)
at oprette støtteordninger for distribution af europæiske film uden for produktionslandet via biografdistribution og på alle andre platforme samt for internationale salgsaktiviteter, navnlig tekstning, eftersynkronisering og synstolkning af audiovisuelle produktioner
g)
at lette af udbredelsen af europæiske film på verdensplan og af internationale film i Unionen på alle distributionsplatforme via internationale samarbejdsprojekter i den audiovisuelle sektor
h)
et europæisk netværk for biografoperatører, der foreviser en betydelig andel ikke-nationale europæiske film
i)
initiativer, der viser og fremmer en mangfoldighed af europæiske audiovisuelle produktioner, herunder kortfilm, såsom festivaler og andre pr-arrangementer
j)
aktiviteter, der har til formål at fremme filmkundskab og øge publikums viden om og interesse for europæiske audiovisuelle produktioner, herunder den audiovisuelle og cinematografiske kulturarv, navnlig blandt det unge publikum
k)
innovative aktioner, der afprøver nye forretningsmodeller og værktøjer på områder, som sandsynligvis vil blive påvirket af indførelsen og anvendelsen af digitale teknologier.
Artikel 11
Det Europæiske Audiovisuelle Observatorium
1. Unionen er medlem af observatoriet i hele programperioden.
2. Unionens deltagelse i observatoriet bidrager til opfyldelsen af Media-delprogrammets prioriteringer ved:
a)
at tilskynde til gennemsigtighed og etablering af ensartede vilkår for så vidt angår adgangen til juridisk og økonomisk information/markedsinformation og bidrage til sammenligning af juridisk og statistisk information
b)
at fremlægge data og markedsanalyser, der er relevante for udarbejdelsen af aktionslinjer for Media-delprogrammet og evalueringen af disse aktionslinjers virkning på markedet.
3. Kommissionen repræsenterer Unionen, når den interagerer med observatoriet.
KAPITEL III
Kulturdelprogrammet
Artikel 12
Kulturdelprogrammets prioriteringer
1. Prioriteringerne inden for styrkelse af de kulturelle og kreative sektorers kapacitet til at operere tværnationalt er som følger:
a)
at støtte foranstaltninger, der giver de kulturelle og kreative aktører færdigheder, kompetencer og knowhow, som bidrager til en styrkelse af de kulturelle og kreative sektorer, herunder tilskynder til tilpasning til digitale teknologier, afprøvning af innovative tilgange til publikumsudvikling og afprøvning af nye forretnings- og forvaltningsmodeller
b)
at støtte aktioner, der sætter kulturelle og kreative aktører i stand til at samarbejde internationalt og internationalisere deres karrierer og aktiviteter i og uden for Unionen, hvor det er muligt på grundlag af langsigtede strategier
c)
at yde støtte til at styrke europæiske kulturelle og kreative organisationer og internationalt netværkssamarbejde med henblik på at lette adgangen til faglige muligheder.
2. Prioriteringerne inden for fremme af tværnational udbredelse og mobilitet er som følger:
a)
at støtte international turnévirksomhed, arrangementer, udstillinger og festivaler
b)
at støtte udbredelsen af europæisk litteratur med henblik på at sikre bredest mulig tilgængelighed heraf
c)
at støtte publikumsudvikling som et middel til at stimulere interessen for og forbedre adgangen til europæiske kulturelle og kreative frembringelser og materiel og immateriel europæisk kulturarv.
Artikel 13
Støtteforanstaltninger i kulturdelprogrammet
1. Med henblik på gennemførelse af prioriteterne i artikel 12 yder kulturdelprogrammet støtte til:
a)
tværnationale samarbejdsprojekter, der samler kulturelle og kreative organisationer fra forskellige lande for at gennemføre aktiviteter i enkeltsektorer eller på tværs af sektorerne
b)
aktiviteter, der gennemføres af europæiske netværk af kulturelle og kreative organisationer fra forskellige lande
c)
aktiviteter, der gennemføres af organisationer, som forfølger mål af almen europæisk interesse med henblik på at fremme udviklingen af nye talenter og stimulere tværnational mobilitet for kulturelle og kreative aktører og udbredelsen af frembringelser med potentiale til at udøve bred påvirkning af de kulturelle og kreative sektorer og skabe langsigtede virkninger
d)
litterær oversættelse og yderligere fremme heraf
e)
særlige foranstaltninger udformet med henblik på at gøre de europæiske kulturers rigdom og mangfoldighed mere synlige og stimulere interkulturel dialog og gensidig forståelse, f.eks. gennem EU-kulturpriser, aktionen vedrørende de europæiske kulturhovedstæder og aktionen vedrørende det europæiske kulturarvsmærke.
2. Støtteforanstaltningerne fastsat i stk. 1 støtter navnlig almennyttige projekter.
KAPITEL IV
Den tværfaglige streng
Artikel 14
Garantifacilitet for de kulturelle og kreative sektorer
1. Kommissionen opretter en garantifacilitet, der er målrettet de kulturelle og kreative sektorer.
Garantifaciliteten fungerer som et selvstændigt instrument og oprettes og forvaltes i overensstemmelse med afsnit VIII i finansforordningen.
2. Garantifaciliteten har følgende prioriteringer:
a)
at lette adgangen til finansiering for SMV'er og mikroorganisationer samt små og mellemstore organisationer i de kulturelle og kreative sektorer
b)
at forbedre deltagende finansielle formidleres evne til at vurdere de risici, der er forbundet med SMV'er og mikroorganisationer samt små og mellemstore organisationer i de kulturelle og kreative sektorer og med deres projekter, herunder gennem teknisk bistand, vidensopbygning og netværksforanstaltninger.
Prioriteterne gennemføres i overensstemmelse med bilag I.
3. I overensstemmelse med artikel 139, stk. 4, i finansforordningen gennemfører Kommissionen garantifaciliteten gennem indirekte forvaltning ved at overdrage opgaver til EIF som omhandlet i artikel 58, stk. 1, litra c), nr. iii), i nævnte forordning, med forbehold af betingelserne i en aftale mellem Kommissionen og EIF.
Artikel 15
Tværnationalt politiksamarbejde
1. Med henblik på at fremme tværnationalt politiksamarbejde yder den tværfaglige streng støtte til:
a)
tværnational udveksling af erfaringer og knowhow i forbindelse med nye forretnings- og forvaltningsmodeller, peerlæringsaktiviteter og netværkssamarbejde mellem kulturelle og kreative organisationer og beslutningstagere vedrørende udvikling af de kulturelle og kreative sektorer, idet digitale netværk fremmes, hvor det er relevant
b)
indsamling af markedsdata, undersøgelser, analyse af arbejdsmarkedet og kvalifikationsbehov, analyser af de europæiske og nationale kulturpolitikker og støtte til statistiske undersøgelser baseret på instrumenter og kriterier, der er specifikke for hver enkelt sektor, og evalueringer, herunder måling af alle aspekter af programmets virkninger
c)
betaling af gebyr for Unionens medlemskab af observatoriet for at fremme dataindsamling og analyse i den audiovisuelle sektor
d)
afprøvning af nye og tværfaglige erhvervsstrategier for finansiering, distribution og værdiansættelse af kreativitet
e)
konferencer, seminarer og politisk dialog, bl.a. på området kultur- og mediekundskab, idet digitale netværk fremmes, hvor det er relevant
f)
de i artikel 16 omhandlede kontorer for Et Kreativt Europa og udførelsen af deres opgaver.
2. Inden den 30. juni 2014 foretager Kommissionen en gennemførlighedsundersøgelse, hvori muligheden for indsamling og analyse af data i andre kulturelle og kreative sektorer end den audiovisuelle sektor undersøges, og forelægger resultaterne for Europa-Parlamentet og Rådet.
Afhængig af resultatet af gennemførlighedsundersøgelsen kan Kommissionen forelægge et forslag om ændring af denne forordning i overensstemmelse hermed.
Artikel 16
Kontorerne for Et Kreativt Europa
1. De lande, der deltager i programmet, opretter sammen med Kommissionen kontorerne for Et Kreativt Europa i overensstemmelse med deres nationale ret og praksis ("kontorerne for Et Kreativt Europa").
2. Kommissionen støtter et netværk af kontorerne for Et Kreativt Europa.
3. Kontorerne for Et Kreativt Europa skal varetage følgende opgaver, idet der tages højde for hver enkelt sektors specifikke karakteristika:
a)
levere information om og fremme programmet i deres lande
b)
bistå de kulturelle og kreative sektorer i forbindelse med programmet og tilvejebringe grundlæggende information om øvrige relevante støttemuligheder, der er tilgængelige i henhold til EU-politikken
c)
fremme grænseoverskridende samarbejde i de kulturelle og kreative sektorer
d)
støtte Kommissionen ved at yde bistand til de kulturelle og kreative sektorer i de lande, der deltager i programmet, f.eks. gennem tilvejebringelse af tilgængelige data om disse sektorer
e)
støtte Kommissionen i at sikre god kommunikation og formidling af programmets resultater og virkninger
f)
sikre kommunikation og formidling af information om den tildelte EU-støtte og de resultater, der er opnået for deres land.
4. Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne kvaliteten og resultaterne af den service, som ydes af kontorerne for Et Kreativt Europa, gennem regelmæssig og uafhængig overvågning og evaluering.
KAPITEL V
Resultater og formidling
Artikel 17
Sammenhæng og komplementaritet
1. Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne programmets overordnede sammenhæng og komplementaritet med:
a)
relevante EU-politikker, f.eks. på områderne uddannelse, beskæftigelse, sundhed, det indre marked, den digitale dagsorden, ungdom, unionsborgerskab, eksterne forbindelser, handel, forskning og innovation, erhvervsliv, turisme, retlige anliggender, udvidelse og udvikling
b)
andre relevante EU-finansieringskilder inden for kultur- og mediepolitik, navnlig Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, og forsknings- og innovationsprogrammer samt de finansielle instrumenter vedrørende retlige anliggender og medborgerskab, eksterne samarbejdsprogrammer og førtiltrædelsesinstrumenter.
2. Denne forordning finder anvendelse og gennemføres, uden at dette berører Unionens internationale forpligtelser.
Artikel 18
Overvågning og evaluering
1. Kommissionen sikrer regelmæssig overvågning og ekstern evaluering af programmet ved hjælp af nedenstående kvalitative og kvantitative resultatindikatorer:
a)
Indikatorer for de generelle mål, der er fastsat i artikel 3:
i)
de kulturelle og kreative sektorers størrelse, ændring i og andel af beskæftigelsen og andel af bruttonationalproduktet
ii)
antallet af personer, der har adgang til europæiske kulturelle og kreative frembringelser, herunder når det er muligt frembringelser fra andre lande end deres eget
b)
Indikatorer for det specifikke mål, der er omhandlet i artikel 4, litra a):
i)
omfanget af kulturelle og kreative organisationers internationale aktiviteter og antallet af tværnationale partnerskaber, der oprettes
ii)
antallet af læringserfaringer og -aktiviteter, der støttes af programmet, og som har forbedret kompetencerne og øget beskæftigelsesegnetheden blandt de kulturelle og kreative aktører, herunder branchefolk på det audiovisuelle område
c)
Indikatorer for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 4, litra b), for så vidt angår Media-delprogrammet:
i)
antallet af biografgængere til ikke-nationale europæiske film i Europa og europæiske film på verdensplan (de ti vigtigste markeder uden for Europa)
ii)
procentdelen af europæiske audiovisuelle produktioner i biografer, i tv og på digitale platforme
iii)
antallet af personer i medlemsstaterne, som har adgang til ikke-nationale europæiske audiovisuelle produktioner, og antallet af personer i de lande, der deltager i programmet, som har adgang til europæiske audiovisuelle produktioner
iv)
antallet af europæiske videospil fremstillet i Unionen samt i de lande, der deltager i programmet
d)
Indikatorer for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 5, litra b), for så vidt angår Kulturdelprogrammet:
i)
antallet af personer, der direkte og indirekte nås gennem projekter, som støttes af programmet.
ii)
antallet af projekter, der er henvendt til børn, unge og underrepræsenterede grupper, og det anslåede antal personer, der nås
e)
Indikatorer for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 5, litra c):
i)
det lånevolumen, der er garanteret inden for rammerne af garantifaciliteten, kategoriseret efter SMV'ers og mikroorganisationers samt små og mellemstore organisationers nationale oprindelse, størrelse og sektorer
ii)
det lånevolumen, der er bevilget af de deltagende finansielle formidlere, kategoriseret efter national oprindelse
iii)
de deltagende finansielle formidleres antal og geografiske spredning
iv)
antallet af SMV'er og mikroorganisationer samt små og mellemstore organisationer, der drager fordel af garantifaciliteten, kategoriseret efter national oprindelse, størrelse og sektorer
v)
den gennemsnitlige misligholdelsesrate for lån
vi)
den opnåede løftestangseffekt af garanterede lån i forbindelse med den vejledende løftestangseffekt (1:5,7)
f)
Indikatorer for det specifikke mål, der er fastsat i artikel 5, litra d):
i)
antallet af medlemsstater, der gør brug af resultaterne af den åbne koordinationsmetode i deres nationale politikudvikling
ii)
antallet af nye initiativer og politikresultater.
2. Der tages højde for resultaterne af overvågnings- og evalueringsprocessen ved gennemførelsen af programmet.
3. Ud over den regelmæssige overvågning af programmet foranlediger Kommissionen, at der udarbejdes en midtvejsevalueringsrapport baseret på en ekstern og uafhængig evaluering, som:
a)
omfatter kvalitative og kvantitative elementer med henblik på at vurdere funktionaliteten af programmet i forhold til opnåelse af målene, programmets effektivitet samt dets europæiske merværdi
b)
tager højde for mulighederne for forenkling af programmet, dets interne og eksterne samhørighed, dets måls fortsatte relevans og foranstaltningernes bidrag til Unionens prioriteringer af intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst
c)
tager højde for evalueringsresultaterne vedrørende den langsigtede virkning af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF.
4. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet den i stk. 3 omhandlede midtvejsevalueringsrapport senest den 31. december 2017.
5. På grundlag af en endelig ekstern og uafhængig evaluering udarbejder Kommissionen en endelig evalueringsrapport, der vurderer de mere langsigtede virkninger og bæredygtigheden af programmet på grundlag af de udvalgte kvantitative og kvalitative indikatorer. Med hensyn til det specifikke mål, der er omhandlet i artikel 4, litra c), evaluerer Kommissionen også virkningerne af garantifaciliteten vedrørende adgang til banklån og de associerede omkostninger for SMV'er, mikroorganisationer samt små og mellemstore organisationer i de kulturelle og kreative sektorer.
6. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet den i stk. 5 omhandlede endelige evalueringsrapport senest den 30. juni 2022.
Artikel 19
Kommunikation og formidling
1. Kommissionen giver de lande, der deltager i programmet, oplysninger om de projekter, der har modtaget EU-støtte, ved at sende afgørelserne om udvælgelse inden for to uger efter deres vedtagelse.
2. Modtagere i projekter, der støttes af programmet, sikrer kommunikation og formidling af information om den EU-støtte, de har modtaget, og de opnåede resultater.
3. Kommissionen sikrer formidlingen af relevant information til kontorerne for Et Kreativt Europa.
KAPITEL VI
Delegerede beføjelser
Artikel 20
Delegerede beføjelser til Kommissionen
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 21 med henblik på at supplere de kvalitative og kvantitative resultatindikatorer, der er fastsat i artikel 18, stk. 1.
Artikel 21
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 20, tillægges Kommissionen i programmets varighed.
3. Den i artikel 20 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 20 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
KAPITEL VII
Gennemførelsesbestemmelser
Artikel 22
Programmets gennemførelse
1. Kommissionen gennemfører programmet i overensstemmelse med finansforordningen.
2. Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter et årligt arbejdsprogram for de delprogrammer og den tværfaglige streng. Kommissionen sikrer i det årlige arbejdsprogram, at de generelle og specifikke mål i artikel 3 og 4 samt prioriteringerne i artikel 9 og 12 gennemføres årligt på konsekvent vis, og præciserer de forventede resultater, gennemførelsesmetoden og det samlede beløb for finansieringsplanen. Det årlige arbejdsprogram omfatter endvidere en beskrivelse af de foranstaltninger, der skal finansieres, en angivelse af de beløb, der bevilges til hver enkelt foranstaltning, og en vejledende tidsplan for gennemførelsen.
Hvad angår tilskud omfatter det årlige arbejdsprogram prioriteringerne, støtteberettigelses-, udvælgelses- og tildelingskriterierne samt den maksimale sats for samfinansiering. Den finansielle støtte fra programmet udgør højst 80 % af udgifterne til de foranstaltninger, der støttes.
For garantifaciliteten omfatter det årlige arbejdsprogram støtteberettigelses- og udvælgelseskriterier for finansielle formidlere, udelukkelseskriterier i forbindelse med indholdet af de projekter, der forelægges for deltagende finansielle formidlere, den årlige tildeling til EIF samt kriterier for støtteberettigelse, udvælgelse og tildeling til udbydere af kapacitetsopbygning.
Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 23, stk. 4.
3. Kommissionen vedtager de generelle retningslinjer for gennemførelsen af programmet efter rådgivningsproceduren i artikel 23, stk. 3.
Artikel 23
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg (Udvalget for Et Kreativt Europa). Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Udvalget for Et Kreativt Europa kan mødes i særlige sammensætninger for at behandle konkrete emner vedrørende delprogrammer og den tværfaglige streng.
3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011.
4. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
Artikel 24
Finansielle bestemmelser
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020, udgør 1 462 724 000 EUR i løbende priser.
De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for den flerårige finansielle rammes grænser.
2. Den i stk. 1 omhandlede finansieringsramme bevilges, som følger:
a)
mindst 56 % til Media-delprogrammet
b)
mindst 31 % til kulturdelprogrammet
c)
højst 13 % til den tværfaglige streng, idet mindst 4 % bevilges til de tværnationale samarbejdsforanstaltninger i artikel 15 og til netværket af kontorerne for Et Kreativt Europa.
3. De administrative omkostninger i forbindelse med gennemførelsen af programmet indgår i de i stk. 2 omhandlede bevillinger, og disse omkostningers samlede beløb kan højst udgøre 7 % af programmets budget, hvoraf 5 % bevilges til gennemførelsen af Media-delprogrammet og 2 % til gennemførelsen af kulturdelprogrammet.
4. Den i stk. 1 omhandlede finansieringsramme kan dække udgifter til forberedende aktiviteter og tilsyns-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, som er nødvendige for forvaltningen af programmet og virkeliggørelsen af dets mål, herunder navnlig undersøgelser, møder med eksperter, informations- og kommunikationsforanstaltninger, herunder institutionel formidling af Unionens politiske prioriteringer for så vidt de er knyttet til den generelle målsætning for programmet, udgifter til it-netværk, der fokuserer på behandling og udveksling af information, samt alle andre udgifter til teknisk og administrativ bistand, som Kommissionen afholder i forbindelse med forvaltningen af programmet.
5. Den i stk. 1, omhandlede finansieringsramme kan dække udgifter til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med sikring af overgangen mellem de foranstaltninger, der vedtages i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF, og nærværende forordning.
Om nødvendigt kan der afsættes bevillinger i budgettet efter 2020 til dækning af lignende udgifter for at tillade forvaltning af aktioner, som ikke er afsluttet den 31. december 2020.
6. Som undtagelse fra artikel 130, stk. 2 i finansforordningen og i behørigt begrundede tilfælde, kan Kommissionen betragte omkostninger, der er direkte forbundet med gennemførelsen af støttede aktioner og aktiviteter, som tilskudsberettigede, selv om de blev afholdt af støttemodtageren, inden ansøgningen om støtte blev indgivet.
Artikel 25
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser bliver beskyttet, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne forordning; beskyttelsen sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og effektive inspektioner og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved administrative og finansielle sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og have afskrækkende virkning.
2. Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem kontrol og inspektion af bilag og kontrol og inspektion på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler efter programmet.
3. OLAF kan i overensstemmelse med bestemmelserne og procedurerne i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013foretage undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, for at klarlægge, om der er begået svig, korruption eller andre ulovlige aktiviteter, der berører Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om ydelse af tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt, der finansieres efter programmet.
4. Med forbehold af stk. 1, 2 og 3 indeholder samarbejdsaftaler med tredjelande og med internationale organisationer, kontrakter, aftaler om tilskud og afgørelser om ydelse af tilskud som følge af gennemførelsen af denne forordning bestemmelser, der udtrykkeligt giver Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage kontroller og undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive kompetencer.
KAPITEL VIII
Afsluttende bestemmelser
Artikel 26
Ophævelse og overgangsbestemmelse
1. Afgørelse nr. 1855/2006/EF, nr. 1718/2006/EF og nr. 1041/2009/EF ophæves hermed med virkning fra den 1. januar 2014.
2. De aktiviteter, der er blevet iværksat senest den 31. december 2013 på grundlag af de afgørelser, der er omhandlet i stk. 1, forvaltes indtil deres afslutning i henhold til nævnte afgørelser.
Artikel 27
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 11. december 2013
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1295/2013,
annettu 11 päivänä joulukuuta 2013,
Luova Eurooppa -ohjelman (2014-2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 166 artiklan 4 kohdan, 167 artiklan 5 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan ja 173 artiklan 3 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan unionin toiminnasta tehdyllä sopimuksella pyritään yhä tiiviimpään yhteyteen Euroopan kansojen välillä ja annetaan unionille tehtäväksi muiden muassa myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi, pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista moninaisuutta ja huolehtien samalla siitä, että unionin teollisuuden kilpailukyvyn kannalta tarpeelliset edellytykset turvataan. Tarvittaessa unioni tukee ja täydentää tältä osin jäsenvaltioiden toimia, joiden tarkoituksena on edistää kulttuurista ja kielellistä moninaisuutta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan ja kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä vuonna 2005 tehdyn Unescon yleissopimuksen, jäljempänä 'vuoden 2005 Unescon yleissopimus', mukaisesti, vahvistaa kulttuurialan ja luovien alojen kilpailukykyä ja helpottaa mukautumista elinkeinoelämän muutoksiin.
(2)
Unionin tuki kulttuurialalle ja luoville aloille perustuu pääasiassa kokemuksiin unionin ohjelmista, joista säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1718/2006/EY (4) ("MEDIA-ohjelma"), Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1855/2006/EY (5) ("Kulttuuri-ohjelma") sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1041/2009/EY (6) ("MEDIA Mundus -ohjelma"). Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1622/2006/EY (7) ("Euroopan kulttuuripääkaupunkitoimi") sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1194/2011/EU (8) ("Euroopan kulttuuriperintötunnusta koskeva toimi") vaikuttavat myös osaltaan kulttuurialalle ja luoville aloille annettavaan unionin tukeen.
(3)
Komission tiedonannossa kulttuuria kansainvälistyvässä maailmassa koskevasta Euroopan toimintasuunnitelmasta, jonka neuvosto vahvisti 16 päivänä marraskuuta 2007 antamallaan päätöslauselmalla (9) ja Euroopan parlamentti 10 päivänä huhtikuuta 2008 antamallaan päätöslauselmalla (10), asetetaan tavoitteet unionin tulevalle toiminnalle kulttuurialalla ja luovilla aloilla. Toimintasuunnitelman tarkoituksena on edistää kulttuurista moninaisuutta ja kulttuurien välistä vuoropuhelua, vahvistaa kulttuurin asemaa luovuuden lähteenä kasvun ja työllisyyden vauhdittamiseksi sekä tuoda esille kulttuurin keskeistä merkitystä unionin kansainvälisissä suhteissa.
(4)
Kulttuuriala ja luovat alat ovat tärkeässä asemassa taistelussa kaikenlaista syrjintää, kuten rasismia ja muukalaisvihaa, vastaan ja tarjoavat merkittävän foorumin sananvapaudelle ja kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden kunnioittamisen edistämiselle tukien näin Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja varsinkin sen 11, 21 ja 22 artiklan toteutumista.
(5)
Unioni on osapuolena vuoden 2005 Unescon yleissopimuksessa, joka tuli voimaan 18 päivänä maaliskuuta 2007 ja jossa korostetaan, että kulttuuritoiminnoilla, -hyödykkeillä ja -palveluilla on sekä taloudellinen että kulttuurinen arvo, koska ne toimivat identiteettien, arvojen ja merkitysten välittäjinä, eikä niitä siten voi kohdella pelkästään kaupallista merkitystä omaavina. Yleissopimuksen tavoitteena on vahvistaa kansainvälistä yhteistyötä, johon kuuluvat myös kansainväliset yhteistuotanto- ja yhteisjakelusopimukset, ja solidaarisuutta kaikkien maiden ja yksilöiden kulttuuri-ilmaisujen tukemiseksi. Yleissopimuksessa todetaan lisäksi, että on otettava asianmukaisesti huomioon eri yhteiskuntaryhmien, myös vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden, erityisasema ja -tarpeet. Kulttuurialan ja luovien alojen tukiohjelmalla olisi vaalittava kulttuurien moninaisuutta kansainvälisellä tasolla kyseisen yleissopimuksen mukaisesti.
(6)
Aineellista ja aineetonta kulttuuriperintöä olisi edistettävä muun muassa aineettoman kulttuuriperinnön suojelemisesta vuonna 2003 tehdyssä Unescon yleissopimuksessa sekä maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta vuonna 1972 tehdyssä Unescon yleissopimuksessa tarkoitetulla tavalla, sillä näin voidaan osaltaan lisätä merkityksellisten kohteiden arvostusta ja mahdollistaa samalla se, että kansat kokevat tällaisten kohteiden kulttuurisen ja historiallisen arvon omakseen.
(7)
Komission tiedonannossa "EUROOPPA 2020 - Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia", jäljempänä 'Eurooppa 2020 -strategia', määritellään toimintasuunnitelma, jolla unionista tehdään älykäs, kestävä ja osallistava talous, jossa työllisyys, tuottavuus ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ovat korkealla tasolla. Tässä tiedonannossa komissio totesi, että unionin on saatava aikaan houkuttelevammat olosuhteet innovoinnille ja luovuudelle. Kulttuuriala ja luovat alat poikivat tältä osin innovatiivisia ideoita, jotka voidaan muuntaa tuotteiksi ja palveluiksi, jotka puolestaan synnyttävät kasvua ja työpaikkoja ja auttavat vastaamaan yhteiskunnallisiin haasteisiin. Huippuosaaminen ja kilpailukyky kyseisillä aloilla perustuvat pääasiassa taiteilijoiden, luovan työn tekijöiden ja ammattilaisten työhön, jota on tuettava. Siksi olisi parannettava mahdollisuuksia rahoituksen saantiin kulttuurialalla ja luovilla aloilla.
(8)
Taiteilijoille ja kulttuurialan ammattilaisille suunnatuista liikkuvuutta koskevista tiedotuspalveluista antamissaan päätelmissä (11) neuvosto totesi taiteilijoiden ja kulttuurialan ammattilaisten liikkuvuuden olevan tärkeää unionille ja Eurooppa 2020 -strategiassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiselle sekä kehotti jäsenvaltioita ja komissiota edistämään toimivaltansa puitteissa ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kattavien ja oikeiden tietojen antamista taiteilijoille ja kulttuurialan ammattilaisille, jotka haluavat liikkua unionissa.
(9)
Yhteisen kulttuurialueen kehittämisen tukemiseksi on tärkeää edistää kulttuurialan ja luovien alojen toimijoiden liikkuvuutta yli rajojen sekä kulttuurialan ja luovien alojen teosten, myös audiovisuaalisten teosten ja tuotteiden, rajatylittävää levitystä, sillä näin lisätään kulttuurivaihtoa ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua.
(10)
MEDIA-, Kulttuuri-, ja MEDIA Mundus -ohjelmia on seurattu säännöllisesti, niistä on tehty ulkopuolisia arviointeja ja niiden tulevaisuudesta on järjestetty julkisia kuulemisia, minkä perusteella on selvää, että kyseisillä ohjelmilla on erittäin tärkeä rooli Euroopan kulttuurisen ja kielellisen moninaisuuden vaalimisessa ja edistämisessä. Kyseisistä seuranta-, arviointi- ja kuulemistoimista sekä erinäisistä riippumattomista tutkimuksista, erityisesti kulttuurialan ja luovien alojen yritystoiminnallista ulottuvuutta koskevasta selvityksestä, käy myös ilmi, että näillä aloilla on yhteisiä haasteita, kuten digitalisoitumisen ja globalisoitumisen aiheuttama nopea muutos, kielellisestä moninaisuudesta johtuva markkinoiden pirstaleisuus, rahoituksen saannin vaikeudet, monimutkaiset hallinnolliset menettelyt ja vertailukelpoisten tietojen puute, jotka kaikki edellyttävät toimia unionin tasolla.
(11)
Euroopan kulttuuriala ja luovat alat ovat kehittyneet kansallisten ja kielellisten rajojen mukaisesti luonnostaan moninaisiksi, mistä on tuloksena kulttuurisesti rikas ja hyvin itsenäinen kulttuurikenttä, joka tarjoaa kanavan Euroopan kulttuuriperinnön eri ilmenemismuodoille. Toisaalta tällainen eriytyminen aiheuttaa myös lukuisia esteitä, jotka hankaloittavat kulttuurialan ja luovien alojen teosten sujuvaa rajatylittävää levitystä ja vaikeuttavat kulttuurialan ja luovien alojen toimijoiden liikkuvuutta unionin sisällä ja sen ulkopuolella, mikä saattaa johtaa maantieteelliseen epätasapainoon ja rajoittaa kuluttajien valintamahdollisuuksia.
(12)
Koska Euroopan kulttuurialalle ja luoville aloille on luonteenomaista kielellinen moninaisuus, jonka johdosta jotkut alat ovat jakautuneet kielirajojen mukaisesti, tekstittäminen, jälkiäänittäminen ja kuvailutulkkaus ovat keskeisessä asemassa kulttuurialan ja luovien alojen teosten, myös audiovisuaalisten teosten, levityksen kannalta.
(13)
Digitalisoitumisella on valtaisa vaikutus kulttuurialan ja luovien alojen tuotteiden ja palvelujen tuotantoon, levitykseen, saatavuuteen, kulutukseen ja rahallisen arvon määräytymiseen. Samaan aikaan kun tunnustetaan tarve uuden tasapainon etsimiseen kulttuurialan ja luovien alojen teosten parantuneen saatavuuden, taiteilijoiden ja luovan työn tekijöiden kohtuullisen korvauksen varmistamisen ja uusien liiketoimintamallien syntymisen välillä, digitalisoitumisesta johtuvat muutokset tarjoavat laajoja mahdollisuuksia Euroopan kulttuurialalle ja luoville aloille sekä yleensä eurooppalaiselle yhteiskunnalle. Levityskustannusten aleneminen, uudet jakelukanavat, mahdollisuudet tavoittaa uusia ja entistä laajempia yleisöryhmiä ja erikoistuotteille avautuvat uudet mahdollisuudet voivat helpottaa kulttuurialan ja luovien alojen teosten saatavuutta ja lisätä niiden levitystä maailmanlaajuisesti. Jotta nämä mahdollisuudet voitaisiin täysin hyödyntää ja sopeutua digitalisoitumisen ja globalisoitumisen tuomiin muutoksiin, kulttuurialalla ja luovilla aloilla olisi hankittava uusia taitoja, voitava saada helpommin rahoitusta laitteistojen saattamiseksi ajan tasalle, kehitettävä uusia tuotanto- ja jakelumenetelmiä ja sopeutettava liiketoimintamalleja.
(14)
Nykyiset levityskäytännöt muodostavat perustan elokuvien rahoitusjärjestelmälle ja vahvistavat sitä. On kuitenkin kasvava tarve edistää houkuttelevan laillisen verkkotarjonnan syntyä ja kannustaa innovointiin. Siksi on erityisen tärkeää edistää uusia levitystapoja uusien liiketoimintamallien kehittämisen mahdollistamiseksi.
(15)
Elokuvateatterien digitalisointi on ollut pitkään ongelma monille pienille elokuvateatteritoiminnan harjoittajille ja etenkin yhden salin teatterien omistajille, koska digitaaliset esityslaitteet ovat kalliita. Vaikka kulttuuriasiat kuuluvat ensisijaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan ja jäsenvaltioiden olisi siksi pyrittävä ratkaisemaan tämä ongelma tapauksen mukaan kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla, elokuvateattereiden digitalisointiin on mahdollista saada rahoitusta unionin ohjelmista ja rahastoista, etenkin sellaisista, jotka on tarkoitettu paikallisen ja alueellisen kehityksen tukemiseen.
(16)
Yleisötyö ja tällöin etenkin nuorten huomioon ottaminen edellyttää unionilta erityistä sitoutumista, etenkin medialukutaidon ja elokuvakasvatuksen tukemiseksi.
(17)
Yksi kulttuurialan ja luovien alojen, varsinkin mikroyritysten, pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä 'pk-yritykset', sekä mikro-organisaatioiden ja pienten ja keskisuurten organisaatioiden, mukaan lukien voittoa tavoittelemattomat yhteisöt ja kansalaisjärjestöt, kohtaamista suurimmista haasteista on vaikeus saada varoja, joita ne tarvitsevat rahoittaakseen toimintaansa, kasvaakseen, säilyttääkseen kilpailukykynsä ja lisätäkseen sitä tai kansainvälistääkseen toimintaansa. Vaikka ongelma on yleinen juuri pk-yrityksissä yleensäkin, tilanne on selvästi vaikeampi kulttuurialalla ja luovilla aloilla, koska niiden tuotannontekijät ja pääomat ovat monelta osin aineettomia, ne profiloituvat toiminnassaan prototyyppien luojina ja niille on ominaista pyrkiä ottamaan riskejä ja tehdä kokeiluja voidakseen innovoida. Myös rahoitusalan on ymmärrettävä tämä riskinottotarve ja tuettava sitä.
(18)
Eurooppalainen luovien alojen liittoutuma (European Creative Industries Alliance) on pilottihanke ja monialainen aloite, jolla etupäässä tuetaan luovia aloja toimintapolitiikan tasolla. Sen tavoitteena on saada lisärahoitusta luoville aloille ja herättää luovien alojen tarjoamille palveluille kysyntää muilla aloilla. Tarkoituksena on testata ja käyttää uusia välineitä, joilla voidaan paremmin tukea luovien alojen innovointia, toimintapolitiikkaa koskevaa eurooppalaisten, kansallisten ja alueellisten sidosryhmien välistä oppimisfoorumia varten.
(19)
Kulttuurialan ja luovien alojen nykyisten MEDIA-, Kulttuuri- ja MEDIA Mundus -ohjelmien yhdistäminen yhdeksi kattavaksi ohjelmaksi, jäljempänä 'ohjelma', auttaisi tehokkaammin pk-yrityksiä, mikro-organisaatioita sekä pieniä ja keskisuuria organisaatioita niiden pyrkiessä hyödyntämään digitalisoitumisen ja globalisoitumisen tarjoamia mahdollisuuksia ja auttaisi niitä selviytymään ongelmista, jotka nykyisin aiheuttavat markkinoiden pirstoutumista. Jotta ohjelma olisi vaikuttava, siinä olisi otettava huomioon eri alojen erityispiirteet, niiden erilaiset kohderyhmät ja niiden erityistarpeet soveltamalla räätälöityjä toimintamalleja kahdessa eri alaohjelmassa ja yhdessä monialaisessa toimintalinjassa. Erityisen tärkeää on huolehtia siitä, että ohjelman ja osaamiseen erikoistuvien kansallisten ja alueellisten strategioiden synergiaedut hyödynnetään täytäntöönpanossa. Tämän vuoksi ohjelmalla olisi perustettava kulttuurialaa ja luovia aloja varten yhtenäinen tukikehys, joka koostuu avustusjärjestelmästä ja sitä täydentävästä rahoitusvälineestä.
(20)
Ohjelmassa olisi otettava huomioon kulttuurin ja kulttuuritoiminnan kaksitahoinen luonne ja tunnustettava yhtäältä kulttuurin itseisarvo ja taiteellinen arvo sekä toisaalta näiden alojen taloudellinen arvo, mukaan lukien niiden laajempi yhteiskunnallinen vaikutus luovuuteen, innovointiin ja sosiaaliseen osallisuuteen.
(21)
Ohjelman täytäntöönpanossa olisi otettava huomioon kulttuurin itseisarvo sekä kulttuurialan ja luovien alojen erityispiirteet, mukaan lukien Kulttuurin alaohjelmasta tuettavien voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden ja hankkeiden tärkeys.
(22)
Itsenäisen rahoitusvälineen eli kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausvälineen, jäljempänä 'lainantakausväline', olisi mahdollistettava kulttuurialan ja luovien alojen yleinen kasvu ja etenkin riittävä vipuvaikutus uusia toimia ja mahdollisuuksia varten. Valittujen rahoituksen välittäjien olisi toiminnallaan tuettava kulttuurialan ja luovien alojen hankkeita, jotta voidaan varmistaa lainasalkun tasapainoisuus maantieteellisen kattavuuden ja eri alojen edustuksen osalta. Lisäksi julkiset ja yksityiset organisaatiot ovat tässä yhteydessä tärkeässä asemassa laajapohjaisen lähestymistavan omaksumiseksi lainantakausvälineessä.
(23)
Rahoitusta olisi annettava myös Euroopan kulttuuripääkaupunkitointa ja Euroopan kulttuuriperintötunnusta koskevan toimen hallintoa varten, sillä ne vahvistavat tunnetta kuulumisesta yhteiseen kulttuurialueeseen, edistävät kulttuurien välistä vuoropuhelua ja keskinäistä ymmärrystä ja lisäävät kulttuuriperinnön arvoa.
(24)
Jäsenvaltioiden sekä niiden merentakaisten maiden ja alueiden lisäksi, jotka voivat osallistua ohjelmaan neuvoston päätöksen 2001/822/EY (12) 58 artiklan nojalla, myös Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) maiden, jotka ovat Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen osapuolia, sekä Sveitsin valaliiton olisi voitava osallistua ohjelmaan tietyin edellytyksin. Liittyvien maiden, ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, sekä Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden olisi myös voitava osallistua ohjelmaan lainantakausvälinettä lukuun ottamatta.
(25)
Ohjelman olisi oltava avoin myös kahden- tai monenvälisille yhteistoimille kolmansien maiden kanssa asianomaisten osapuolten kanssa määritettävien lisämäärärahojen ja sovittavien erityisjärjestelyjen pohjalta.
(26)
Olisi edistettävä kulttuuri- ja audiovisuaalialojen yhteistyötä ohjelman ja kansainvälisten järjestöjen välillä, joita ovat esimerkiksi Unesco, Euroopan neuvosto, Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) ja Maailman henkisen omaisuuden järjestö (WIPO).
(27)
On tarpeen varmistaa, että kaikki ohjelman toimet ja toiminta tuovat eurooppalaista lisäarvoa ja täydentävät jäsenvaltioiden toimintaa, että niissä noudatetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan 4 kohtaa ja että ne ovat johdonmukaisia unionin muun toiminnan kanssa etenkin koulutuksen, työllisyyden, sisämarkkinoiden, yritystoiminnan, nuorison, terveyden, kansalaisuuden ja oikeusasioiden, tutkimuksen ja innovoinnin, teollisuus- ja koheesiopolitiikan, matkailun ja ulkosuhteiden, kaupan ja kehityksen sekä digitaalistrategian aloilla.
(28)
Tulosperusteisen arvioinnin periaatteiden mukaisesti ohjelman seuranta- ja arviointimenettelyjen olisi perustuttava yksityiskohtaisiin vuosittaisiin kertomuksiin, ja niissä olisi viitattava erityisiin, mitattavissa ja toteutettavissa oleviin, asiaankuuluviin ja ajallisesti määrättyihin - myös laadullisiin - tavoitteisiin ja indikaattoreihin. Seuranta- ja arviointimenettelyissä olisi otettava huomioon Eurostatin kaltaisten asiaankuuluvien toimijoiden aikaansaannokset sekä ESSnet Culture -hankkeen ja Unescon tilastoinstituutin tulokset. Audiovisuaalialan osalta olisi tältä osin jatkettava unionin osallistumista Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskukseen, jäljempänä 'seurantakeskus'.
(29)
Ohjelman parhaan mahdollisen seurannan ja arvioinnin varmistamiseksi sen koko keston ajan komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat täydentävien laadullisten ja määrällisten indikaattorien hyväksymistä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(30)
Kuten elinikäisen oppimisen, kulttuurin, nuorisotoiminnan ja kansalaisuuden alan eurooppalaisten ohjelmien oikeusperustojen muuttamisesta tehtyjen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten vaikutuksesta 30 päivänä heinäkuuta 2010 annetussa komission kertomuksessa todettiin, hallinnointimenettelyihin kuluneen ajan huomattava lyheneminen on lisännyt ohjelmien tehokkuutta. Erityisesti olisi pyrittävä varmistamaan, että hallinnollisia menettelyjä ja rahoitusmenettelyjä yksinkertaistetaan edelleen, muun muassa käyttämällä kertakorvausten, yksikkökustannusten ja kiinteämääräisten maksujen määrittämiseen luotettavia, objektiivisia ja säännöllisesti ajan tasalle saatettavia järjestelmiä.
(31)
Jotta varmistettaisiin tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (13) mukaisesti.
(32)
Komissio on vuodesta 2009 alkaen antanut koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialaa koskevien unionin toimien hallinnointiin liittyvät toimeenpanotehtävät koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastolle neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 (14) mukaisesti. Mainitussa asetuksessa säädetyin tavoin komissio voi kustannushyötyanalyysin perusteella näin ollen käyttää olemassa olevaa toimeenpanovirastoa ohjelman täytäntöönpanossa.
(33)
Tässä asetuksessa vahvistetaan koko ohjelman keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (15) 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
(34)
Unionin taloudelliset edut olisi suojattava menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja tutkimiseksi, menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvissa tapauksissa hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (16), jäljempänä 'varainhoitoasetus', mukaisesti.
(35)
Ottaen huomioon Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä 'OLAF', sekä neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (17) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (18) mukaisesti olisi laadittava ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet petosten torjumiseksi sekä menetettyjen tai aiheettomasti siirrettyjen tai käytettyjen varojen perimiseksi takaisin.
(36)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita eli suojella, kehittää ja edistää Euroopan kulttuurista ja kielellistä moninaisuutta, vaalia Euroopan kulttuuriperintöä ja vahvistaa Euroopan kulttuurialan ja luovien alojen, etenkin audiovisuaalialan, kilpailukykyä ohjelman rajatylittävän ja kansainvälisen luonteen vuoksi, vaan ne voidaan ohjelman laajuuden ja odotettavissa olevien vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.
(37)
Päätökset N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY olisi näin ollen kumottava.
(38)
Olisi säädettävä toimenpiteistä, jotka koskevat siirtymävaihetta MEDIA-, Kulttuuri- ja MEDIA Mundus -ohjelmista tähän ohjelmaan.
(39)
Jotta voidaan varmistaa ohjelman perusteella annettavan rahoituksen jatkuvuus, komission olisi voitava pitää tuettavien toimien ja tuettavan toiminnan täytäntöönpanoon välittömästi liittyviä kustannuksia tukikelpoisina, vaikka ne olisivat aiheutuneet tuensaajalle ennen rahoitushakemuksen jättämistä.
(40)
Jotta voidaan varmistaa ohjelman perusteella annettavan rahoituksen jatkuvuus, tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2014. Kiireellisyydestä johtuen tämän asetuksen olisi tultava voimaan niin pian kuin mahdollista sen jälkeen kun se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
Yleiset säännökset
1 artikla
Perustaminen ja kesto
1. Tällä asetuksella perustetaan Luova Eurooppa -ohjelma, jäljempänä 'ohjelma', jolla tuetaan kulttuurialaa ja luovia aloja Euroopassa.
2. Ohjelma pannaan täytäntöön 1 päivänä tammikuuta 2014 alkavana ja 31 päivänä joulukuuta 2020 päättyvänä kautena.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:
1)
'kulttuurialalla ja luovilla aloilla' tarkoitetaan kaikkia aloja, joiden toiminta perustuu kulttuuriarvoihin ja/tai taiteelliseen ja muuhun luovaan ilmaisuun, riippumatta siitä, onko toiminta markkinasuuntautunutta vai ei, mikä on toimijan järjestäytymismuoto ja miten tämä järjestäytyminen rahoitetaan. Tällaista toimintaa ovat sellaisten tavaroiden ja palvelujen kehittäminen, luominen, tuotanto, jakelu ja säilyttäminen, joihin sisältyy kulttuuri-ilmaisuja taikka taiteellista tai muuta luovaa ilmaisua, sekä tähän liittyvä toiminta, kuten koulutus tai johtaminen. Kulttuurialaan ja luoviin aloihin kuuluvat muun muassa arkkitehtuuri, arkistot, kirjastot ja museot, taidekäsityö, audiovisuaaliala (mukaan lukien elokuva, televisio, videopelit ja multimedia), aineellinen ja aineeton kulttuuriperintö, muotoilu, festivaalit, musiikki, kirjallisuus, esittävät taiteet, julkaisutoiminta, radio ja kuvataiteet;
2)
'pk-yrityksillä' tarkoitetaan mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä, sellaisina kuin ne on määritelty komission suosituksessa 2003/361/EY (19);
3)
'osallistuvilla rahoituksen välittäjillä' tarkoitetaan varainhoitoasetuksen 139 artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuja rahoituksen välittäjiä, jotka valitaan lainantakausvälineen puitteissa varainhoitoasetuksen ja tämän asetuksen liitteen I mukaisesti ja jotka tarjoavat tai suunnittelevat tarjoavansa
a)
lainoja kulttuurialan ja luovien alojen pk-yrityksille, mikro-organisaatioille sekä pienille ja keskisuurille organisaatioille (takaukset Euroopan investointirahastosta, jäljempänä 'EIR'); tai
b)
lainojen takauksia muille rahoituksen välittäjille, jotka tarjoavat lainoja kulttuurialan ja luovien alojen pk-yrityksille, mikro-organisaatioille sekä pienille ja keskisuurille organisaatioille (vastatakaukset EIR:stä);
4)
'valmiuksien parantamista auttavilla toimijoilla' tarkoitetaan yksiköitä, jotka voivat liitteen I mukaisesti tarjota asiantuntemusta, jonka ansiosta osallistuvat rahoituksen välittäjät pystyvät arvioimaan tosiasiallisesti erityispiirteet ja riskit, joita kulttuurialan ja luovien alojen pk-yrityksiin, mikro-organisaatioihin sekä pieniin ja keskisuuriin organisaatioihin ja niiden hankkeisiin liittyy.
3 artikla
Yleiset tavoitteet
Ohjelman yleisinä tavoitteina on
a)
suojella, kehittää ja edistää Euroopan kulttuurista ja kielellistä moninaisuutta ja vaalia Euroopan kulttuuriperintöä;
b)
vahvistaa Euroopan kulttuurialan ja luovien alojen, etenkin audiovisuaalialan, kilpailukykyä älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistämiseksi.
4 artikla
Erityistavoitteet
Ohjelman erityistavoitteina on
a)
tukea Euroopan kulttuurialan ja luovien alojen valmiuksia toimia yli rajojen ja kansainvälisesti;
b)
edistää kulttuurialan ja luovien alojen teosten rajatylittävää levitystä sekä kulttuurialan ja luovien alojen toimijoiden, etenkin taiteilijoiden, liikkuvuutta yli rajojen sekä tavoittaa uusia ja entistä laajempia yleisöjä sekä parantaa kulttuurialan ja luovien alojen teosten saatavuutta unionissa ja sen ulkopuolella kiinnittäen erityistä huomiota lapsiin, nuoriin, vammaisiin henkilöihin ja aliedustettuihin ryhmiin;
c)
vahvistaa kestävällä tavalla kulttuurialan ja luovien alojen pk-yritysten, mikro-organisaatioiden sekä pienten ja keskisuurten organisaatioiden rahoituspohjaa ja pyrkiä samalla huolehtimaan tasapainoisesta maantieteellisestä kattavuudesta ja eri alojen edustuksesta;
d)
kehittää toimintapolitiikkaa, edistää innovointia, luovuutta ja yleisötyötä sekä kehittää uusia liiketoiminta- ja hallintomalleja tukemalla rajatylittävää toimintapoliittista yhteistyötä.
5 artikla
Eurooppalainen lisäarvo
1. Kulttuurin itseisarvo ja taloudellinen arvo tunnustaen ohjelmasta tuetaan toimia ja toimintaa, jotka tuovat eurooppalaista lisäarvoa kulttuurialalle ja luoville aloille. Sillä edistetään osaltaan Eurooppa 2020 -strategian ja sen lippulaivahankkeiden tavoitteiden saavuttamista.
2. Eurooppalainen lisäarvo varmistetaan yhdellä tai useammalla seuraavista tavoista:
a)
toimilla ja toiminnalla on rajatylittävä luonne, ja niillä täydennetään alueellisia, kansallisia, kansainvälisiä ja muita unionin ohjelmia ja toimintalinjoja sekä vaikutetaan kulttuurialaan ja luoviin aloihin sekä kansalaisiin ja heidän tietämykseensä muista kulttuureista kuin omasta kulttuuristaan;
b)
kulttuurialan ja luovien alojen toimijoiden, kuten taiteilijoiden, audiovisuaalialan ammattilaisten, kulttuurialan ja luovien alojen organisaatioiden sekä audiovisuaalialan toimijoiden, rajatylittävän yhteistyön kehittäminen ja edistäminen, jolla pyritään vastaamaan globaaleihin haasteisiin entistä kattavammin, nopeammin, tehokkaammin ja pidemmällä aikavälillä;
c)
mittakaavaedut ja kriittinen massa, jotka unionin tuella voidaan saavuttaa luomalla vipuvaikutuksia lisärahoituksen saamiseksi;
d)
entistä tasapuolisempien toimintaedellytysten luominen Euroopan kulttuurialalle ja luoville aloille niin, että otetaan huomioon alhaisen tuotantokapasiteetin maat ja/tai maantieteellisesti ja/tai kielellisesti suppea-alaiset maat tai alueet.
6 artikla
Ohjelman rakenne
Ohjelma koostuu
a)
Media-alaohjelmasta;
b)
Kulttuurin alaohjelmasta;
c)
monialaisesta toimintalinjasta.
7 artikla
Alaohjelmien tunnukset
1. Komissio varmistaa ohjelman näkyvyyden käyttämällä tunnuksia, joilla kukin alaohjelmista yksilöidään.
2. Media-alaohjelman tuensaajien on käytettävä liitteessä II kuvattua tunnusta. Komissio vahvistaa kyseisen tunnuksen käyttöä koskevat yksityiskohdat ja ilmoittaa ne tuensaajille.
3. Kulttuurin alaohjelman tuensaajien on käytettävä tunnusta, jonka komissio laatii. Komissio vahvistaa kyseisen tunnuksen käyttöä koskevat yksityiskohdat ja ilmoittaa ne tuensaajille.
4. Komissiolla ja 16 artiklassa tarkoitetuilla Luova Eurooppa -yhteyspisteillä on myös oikeus käyttää alaohjelmien tunnuksia.
8 artikla
Ohjelmaan osallistuminen
1. Ohjelmalla edistetään kulttuurien moninaisuutta kansainvälisellä tasolla vuoden 2005 Unescon yleissopimuksen mukaisesti.
2. Ohjelmaan voivat osallistua jäsenvaltiot.
3. Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat edellyttäen, että ne maksavat lisämäärärahoja ja täyttävät Media-alaohjelman osalta ehdot, jotka on asetettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/13/EU (20), sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 kohdan soveltamista:
a)
liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, niiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti, joista on säädetty asianomaisissa puitesopimuksissa, assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa;
b)
ETA-sopimuksen osapuolina olevat EFTA-maat kyseisen sopimuksen mukaisesti;
c)
Sveitsin valaliitto kyseisen maan kanssa tehtävän kahdenvälisen sopimuksen perusteella;
d)
Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niiden menettelyjen mukaisesti, jotka määritetään näiden maiden kanssa niiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien puitesopimusten perusteella.
4. Edellä 3 kohdan a ja d alakohdassa tarkoitetut maat eivät voi osallistua lainantakausvälineeseen.
5. Ohjelma on avoin valittuja maita tai alueita koskeville kahden- ja monenvälisille yhteistoimille näiden maiden tai alueiden maksamien lisämäärärahojen ja niiden kanssa sovittavien erityisjärjestelyjen pohjalta.
6. Ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi voidaan tehdä yhteistyötä ja toteuttaa yhteisiä toimia ohjelmaan osallistumattomien maiden sekä kulttuurialan ja luovien alojen kansainvälisten järjestöjen kuten Unescon, Euroopan neuvoston, OECD:n ja WIPOn kanssa yhteisrahoituksen pohjalta.
II LUKU
Media-alaohjelma
9 artikla
Media-alaohjelman painopisteet
1. Euroopan audiovisuaalialan rajatylittävän toiminnan valmiuksien vahvistamiseen liittyvät painopisteet ovat seuraavat:
a)
helpotetaan audiovisuaalialan ammattilaisten taitojen ja kompetenssin hankkimista ja parantamista sekä verkostojen kehittämistä, mukaan lukien digitaalisen teknologian käyttö markkinoiden muutoksiin sopeutumiseksi, uusien lähestymistapojen kokeilemista yleisötyöhön ja uusien liiketoimintamallien testaamista;
b)
lisätään audiovisuaalialan toimijoiden valmiuksia luoda sellaisia eurooppalaisia audiovisuaalisia teoksia, joita on mahdollista saada levitykseen unionissa ja sen ulkopuolella, ja helpottaa eurooppalaista ja kansainvälistä yhteistuotantoa myös televisioyhtiöiden kanssa;
c)
kannustetaan yritysten välistä vaihtoa helpottamalla audiovisuaalialan toimijoiden mahdollisuuksia päästä markkinoille ja käyttää liiketoiminnan apuvälineitä hankkeidensa näkyvyyden lisäämiseksi unionin markkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla.
2. Rajatylittävän levityksen edistämiseen liittyvät painopisteet ovat seuraavat:
a)
tuetaan teatterilevitystä audiovisuaalisten teosten rajatylittävän markkinoinnin, brändin luomisen, levityksen ja esittämisen avulla;
b)
edistetään audiovisuaalisten teosten rajat ylittävää markkinointia, brändin luomista ja jakelua muun kuin elokuvateatterilevityksen kautta;
c)
tuetaan yleisötyötä keinona lisätä kiinnostusta eurooppalaisia audiovisuaalisia teoksia kohtaan ja parantaa niiden saatavuutta varsinkin mainonnan, tapahtumien, elokuvakasvatuksen ja festivaalien avulla;
d)
edistetään uusia levitystapoja uusien liiketoimintamallien kehittymisen mahdollistamiseksi.
10 artikla
Media-alaohjelman tukitoimenpiteet
Media-alaohjelmasta myönnetään tukea seuraaviin tarkoituksiin 9 artiklassa vahvistettujen painopisteiden täytäntöön panemiseksi:
a)
kattavan koulutustoimien valikoiman kehittäminen, millä edistetään audiovisuaalialan ammattilaisten uusien taitojen ja osaamisen hankkimista ja parantamista, tietämyksen jakamista ja verkottumista koskevia aloitteita, digitaalisen teknologian käyttöönotto mukaan lukien;
b)
sellaisten eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten, erityisesti elokuvien ja televisio-ohjelmien, kuten näytelmä-, dokumentti-, lasten- ja animaatioelokuvien, sekä vuorovaikutteisten teosten, kuten videopelien ja multimedian, kehittäminen, joita on mahdollista saada rajatylittävään levitykseen;
c)
toiminta, jolla pyritään tukemaan eurooppalaisia audiovisuaalialan tuotantoyhtiöitä ja etenkin riippumattomia tuotantoyhtiöitä tarkoituksena helpottaa audiovisuaalisten teosten toteuttamista eurooppalaisena ja kansainvälisenä yhteistuotantona, televisiotuotanto mukaan luettuna;
d)
toiminta, jolla autetaan eurooppalaisia ja kansainvälisiä yhteistuotantokumppaneita toimimaan yhdessä ja/tai annetaan välillistä tukea audiovisuaalisille teoksille, jotka toteutetaan ohjelmaan osallistuviin maihin sijoittautuneiden kansainvälisten yhteistuotantorahastojen yhteistuotantona;
e)
toiminta, jolla helpotetaan osallistumista audiovisuaalialan myynninedistämistapahtumiin ja ammattimessuille sekä edistetään sähköisen liiketoiminnan apuvälineiden käyttöä unionissa ja sen ulkopuolella;
f)
sellaisten tukijärjestelmien perustaminen, joilla edistetään muiden kuin kotimaisten eurooppalaisten elokuvien jakelua elokuvateatterilevityksen ja muiden levityskanavien kautta sekä kansainvälistä myyntitoimintaa ja erityisesti audiovisuaalisten teosten tekstittämistä, jälkiäänittämistä ja kuvailutulkkausta;
g)
toiminta, jolla helpotetaan eurooppalaisten elokuvien levitystä maailmanlaajuisesti sekä kansainvälisten elokuvien levitystä unionissa kaikkien jakelukanavien kautta tukemalla audiovisuaalialan kansainvälisiä yhteistyöhankkeita;
h)
sellaisten eurooppalaisten elokuvateattereiden verkosto, joiden ohjelmisto koostuu merkittävältä osalta muista kuin kotimaisista eurooppalaisista elokuvista;
i)
aloitteet, joiden tarkoituksena on esittää ja markkinoida erilaisia eurooppalaisia audiovisuaalisia teoksia, myös lyhytelokuvia, kuten festivaalit ja muut edistämistapahtumat;
j)
toiminta, jonka tarkoituksena on edistää elokuvakasvatusta sekä lisätä yleisön ja etenkin nuoren yleisön tietämystä eurooppalaisista audiovisuaalisista teoksista ja kiinnostusta niitä kohtaan, audiovisuaalinen perintö ja elokuvaperintö mukaan lukien;
k)
innovatiiviset toimet, joiden tarkoituksena on testata uusia liiketoimintamalleja ja -välineitä aloilla, joihin digitaalisen teknologian käyttöönotto ja soveltaminen todennäköisesti vaikuttavat.
11 artikla
Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskus
1. Unioni on seurantakeskuksen jäsen koko ohjelman ajan.
2. Unionin osallistuminen seurantakeskukseen edistää osaltaan Media-alaohjelman painopisteiden toteutumista
a)
kannustamalla avoimuuteen ja tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseen oikeudellisten tietojen ja rahoitus-/markkinatietojen saamiseksi sekä edistämällä oikeudellisten tietojen ja tilastotietojen vertailtavuutta;
b)
tuottamalla Media-alaohjelman toimintalinjojen laatimisen sekä niiden markkinavaikutusten arvioimisen kannalta hyödyllistä tietoaineistoa ja markkina-analyyseja.
3. Komissio edustaa unionia sen suhteissa seurantakeskukseen.
III LUKU
Kulttuurin alaohjelma
12 artikla
Kulttuurin alaohjelman painopisteet
1. Kulttuurialan ja luovien alojen rajatylittävän toiminnan valmiuksien vahvistamiseen liittyvät painopisteet ovat seuraavat:
a)
tuetaan toimia, joilla parannetaan kulttuurialan ja luovien alojen toimijoiden taitoja, kompetenssia ja tietämystä, jotka osaltaan vahvistavat kulttuurialaa ja luovia aloja, kuten kannustamalla sopeutumaan digitaaliseen teknologiaan, kokeilemaan innovatiivisia lähestymistapoja yleisötyöhön ja testaamalla uusia liiketoiminta- ja hallintomalleja;
b)
tuetaan toimia, joilla mahdollistetaan kulttuurialan ja luovien alojen toimijoiden kansainvälinen yhteistyö, kansainvälinen ura ja kansainvälinen toiminta unionissa ja sen ulkopuolella, mikäli mahdollista pitkän aikavälin strategioiden pohjalta;
c)
tuetaan eurooppalaisia kulttuurialan ja luovien alojen organisaatioita ja kansainvälistä verkottumista ammatillisten mahdollisuuksien hyödyntämisen helpottamiseksi.
2. Rajatylittävän levityksen ja liikkuvuuden edistämiseen liittyvät painopisteet ovat seuraavat:
a)
tuetaan kansainvälisiä kiertueita, tapahtumia, näyttelyitä ja festivaaleja;
b)
tuetaan eurooppalaisen kirjallisuuden levitystä sen mahdollisimman laajan saatavuuden varmistamiseksi;
c)
tuetaan yleisötyötä keinona virittää kiinnostusta eurooppalaisia kulttuurialan ja luovien alojen teoksia sekä aineellista ja aineetonta kulttuuriperintöä kohtaan ja parantaa niiden saatavuutta.
13 artikla
Kulttuurin alaohjelman tukitoimenpiteet
1. Kulttuurin alaohjelmasta annetaan tukea seuraaviin tarkoituksiin 12 artiklassa vahvistettujen painopisteiden täytäntöön panemiseksi:
a)
rajatylittävät yhteistyöhankkeet, joissa eri maiden kulttuurialan ja luovien alojen organisaatiot toteuttavat yhtä alaa koskevaa tai monialaista toimintaa;
b)
eri maista tulevien kulttuurialan ja luovien alojen organisaatioiden muodostamien eurooppalaisten verkostojen toiminta;
c)
sellaisten organisaatioiden toiminta, jotka pyrkivät eurooppalaisuutta korostaen edistämään uusien lahjakkuuksien esille pääsyä ja lisäämään kulttuurialan ja luovien alojen toimijoiden liikkuvuutta ja teosten levitystä yli rajojen ja joilla on mahdollisuuksia vaikuttaa laajalti kulttuurialaan ja luoviin aloihin sekä saada aikaan pysyviä vaikutuksia;
d)
kirjallisuuden kääntäminen ja sen edistäminen;
e)
erityistoimet, joilla on tarkoitus lisätä Euroopan kulttuurien rikkauden ja moninaisuuden näkyvyyttä sekä parantaa kulttuurien välistä vuoropuhelua ja keskinäistä ymmärrystä, mukaan lukien unionin kulttuuripalkinnot, Euroopan kulttuuripääkaupunkitoimi ja Euroopan kulttuuriperintötunnusta koskeva toimi.
2. Edellä 1 kohdassa säädetyillä toimilla tuetaan erityisesti voittoa tavoittelemattomia hankkeita.
IV LUKU
Monialainen toimintalinja
14 artikla
Kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausväline
1. Komissio perustaa kulttuurialalle ja luoville aloille tarkoitetun lainantakausvälineen.
Lainantakausväline toimii itsenäisenä välineenä, ja se perustetaan ja sitä hallinnoidaan varainhoitoasetuksen VIII osaston mukaisesti.
2. Lainantakausvälineen ensisijaiset tavoitteet ovat seuraavat:
a)
helpotetaan rahoituksen saantia kulttuurialan ja luovien alojen pk-yrityksille, mikro-organisaatioille sekä pienille ja keskisuurille organisaatioille;
b)
parannetaan osallistuvien rahoituksen välittäjien valmiuksia arvioida riskit, joita kulttuurialan ja luovien alojen pk-yrityksiin, mikro-organisaatioihin sekä pieniin ja keskisuuriin organisaatioihin sekä näiden hankkeisiin liittyy, muun muassa teknisen tuen, osaamisen kehittämisen ja verkottumistoimien avulla.
Ensisijaiset tavoitteet toteutetaan liitteen I mukaisesti.
3. Varainhoitoasetuksen 139 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio noudattaa lainantakausvälineen täytäntöönpanossa välillistä hallinnointia siirtämällä tehtäviä varainhoitoasetuksen 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan iii alakohdassa tarkoitetulle EIR:lle, jollei komission ja EIR:n välisen sopimuksen ehdoista muuta johdu.
15 artikla
Rajatylittävä toimintapoliittinen yhteistyö
1. Rajatylittävän toimintapoliittisen yhteistyön edistämiseksi monialaisesta toimintalinjasta tuetaan
a)
uusia liiketoiminta- ja hallintomalleja koskevien kokemusten ja tietämyksen rajatylittävää vaihtoa, vertaisoppimistoimintaa sekä kulttuurialan ja luovien alojen organisaatioiden ja päättäjien välistä, kulttuurialan ja luovien alojen kehittämiseen liittyvää verkottumista, joiden yhteydessä edistetään tarpeen mukaan digitaalista verkottumista;
b)
markkinatietojen keruuta, tutkimuksia, työmarkkinoiden tarpeiden ja osaamistarpeiden selvittämistä, eurooppalaisen ja kansallisen kulttuuripolitiikan analysointia, kullakin alalla käytettäviin välineisiin ja kriteereihin perustuvia tilastotutkimuksia sekä ohjelman vaikutusten kaikkien näkökohtien arviointia ja mittaamista;
c)
seurantakeskuksen jäsenmaksun maksamista unionin puolesta audiovisuaalialaa koskevien tietojen keruun ja analysoinnin edistämiseksi;
d)
luovan toiminnan rahoitukseen, jakeluun ja rahallisen arvon määrittämiseen liittyvien uusien ja eri toimialoille soveltuvien liiketoimintamallien testaamista;
e)
muun muassa kulttuuri- ja medialukutaitoon liittyviä konferensseja, seminaareja ja toimintapoliittista vuoropuhelua, joiden yhteydessä edistetään tarpeen mukaan digitaalista verkottumista;
f)
jäljempänä 16 artiklassa tarkoitettuja Luova Eurooppa -yhteyspisteitä ja niiden tehtävien suorittamista.
2. Komissio laatii 30 päivään kesäkuuta 2014 mennessä toteutettavuustutkimuksen, jossa tarkastellaan mahdollisuutta kerätä ja analysoida kulttuurialaa ja luovia aloja, ei kuitenkaan audiovisuaalialaa, koskevia tietoja, ja esittää tutkimuksen tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
Komissio voi toteutettavuustutkimuksen tuloksista riippuen antaa ehdotuksen tämän asetuksen muuttamiseksi vastaavasti.
16 artikla
Luova Eurooppa -yhteyspisteet
1. Ohjelmaan osallistuvat maat perustavat yhdessä komission kanssa Luova Eurooppa -yhteyspisteet kansallisen oikeutensa ja käytäntönsä mukaisesti, jäljempänä 'Luova Eurooppa -yhteyspisteet'.
2. Komissio tukee Luova Eurooppa -yhteyspisteiden verkostoa.
3. Luova Eurooppa -yhteyspisteet hoitavat seuraavia tehtäviä ottaen huomioon kunkin alan erityispiirteet:
a)
ohjelmasta tiedottaminen ja ohjelman edistäminen omassa maassaan;
b)
kulttuurialan ja luovien alojen avustaminen ohjelmaan liittyvissä asioissa sekä perustietojen antaminen unionin toimintapolitiikan tarjoamista muista asiaankuuluvista tukimahdollisuuksista;
c)
rajatylittävän yhteistyön edistäminen kulttuurialalla ja luovilla aloilla;
d)
komission tukeminen ohjelmaan osallistuvien maiden kulttuurialaan ja luoviin aloihin liittyvissä asioissa, esimerkiksi toimittamalla saatavilla olevaa tietoa näistä aloista;
e)
komission tukeminen sen varmistamisessa, että ohjelman tuloksista ja vaikutuksista tiedotetaan ja niitä levitetään asianmukaisesti;
f)
unionin myöntämää rahoitusta ja hankkeiden tuloksia koskevasta viestinnästä ja tiedon levittämisestä huolehtiminen omassa maassaan.
4. Komissio varmistaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa Luova Eurooppa -yhteyspisteiden tarjoaman palvelun laadun ja tulokset huolehtimalla säännöllisestä ja riippumattomasta seurannasta ja arvioinnista.
V LUKU
Tulokset ja tiedon levittäminen
17 artikla
Johdonmukaisuus ja keskinäinen täydentävyys
1. Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ohjelman yleisen johdonmukaisuuden ja keskinäisen täydentävyyden seuraavien suhteen:
a)
asiaankuuluvat unionin politiikka-alat, kuten koulutus, työllisyys, terveys, sisämarkkinat, digitaalistrategia, nuoriso, kansalaisuus, ulkosuhteet, kauppa, tutkimus ja innovointi, yritystoiminta, matkailu, oikeusasiat, laajentuminen ja kehitysyhteistyö;
b)
muut asiaankuuluvat unionin rahoituslähteet kulttuuri- ja viestintäpolitiikan aloilla, etenkin Euroopan sosiaalirahasto, Euroopan aluekehitysrahasto ja tutkimus- ja innovointiohjelmat sekä rahoitusvälineet, jotka liittyvät oikeusasioihin ja kansalaisuuteen, ulkoisen yhteistyön ohjelmiin ja liittymistä valmisteleviin välineisiin.
2. Tämän asetuksen soveltaminen ja täytäntöönpano eivät vaikuta unionin kansainvälisiin sitoumuksiin.
18 artikla
Seuranta ja arviointi
1. Komissio huolehtii ohjelman säännöllisestä seurannasta ja ulkoisesta arvioinnista käyttämällä jäljempänä vahvistettuja laadullisia ja määrällisiä tulosindikaattoreita:
a)
edellä 3 artiklassa tarkoitettuihin yleisiin tavoitteisiin liittyvät indikaattorit:
i)
kulttuurialan ja luovien alojen työllisyysaste, työllisyyden muutos sekä osuus työpaikoista ja bruttokansantuotteesta;
ii)
niiden henkilöiden lukumäärä, jotka tutustuvat eurooppalaisiin kulttuurialan ja luovien alojen teoksiin, mahdollisuuksien mukaan myös muista kuin omasta maastaan peräisin oleviin teoksiin;
b)
edellä 4 artiklan a alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen liittyvät indikaattorit:
i)
kulttuurialan ja luovien alojen organisaatioiden kansainvälisen toiminnan laajuus ja rajatylittävien kumppanuuksien lukumäärä;
ii)
sellaisten ohjelmasta tuettujen oppimiskokemusten ja koulutustoimien lukumäärä, jotka ovat parantaneet kulttuurialan ja luovien alojen toimijoiden, myös audiovisuaalialan ammattilaisten, osaamista ja lisänneet heidän työllistyvyyttään;
c)
edellä 4 artiklan b alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen liittyvät indikaattorit Media-alaohjelman osalta:
i)
muiden kuin kotimaisten eurooppalaisten elokuvien katsojamäärä Euroopassa ja eurooppalaisten elokuvien katsojamäärä maailmanlaajuisesti (10 tärkeimmällä Euroopan ulkopuolisella markkina-alueella) elokuvateattereissa;
ii)
eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten prosenttiosuus elokuvateattereissa, televisiossa ja digitaalisilla levityskanavilla;
iii)
niiden henkilöiden lukumäärä jäsenvaltioissa, jotka tutustuvat muihin kuin kotimaisiin eurooppalaisiin audiovisuaalisiin teoksiin, ja niiden henkilöiden lukumäärä ohjelmaan osallistuvissa maissa, jotka tutustuvat eurooppalaisiin audiovisuaalisiin teoksiin;
iv)
unionissa ja ohjelmaan osallistuvissa maissa tuotettujen eurooppalaisten videopelien lukumäärä;
d)
edellä 4 artiklan b alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen liittyvät indikaattorit Kulttuurin alaohjelman osalta:
i)
ohjelmasta tuettavien hankkeiden suoraan ja välillisesti tavoittamien henkilöiden lukumäärä;
ii)
lapsille, nuorille ja aliedustetuille ryhmille suunnattujen hankkeiden lukumäärä sekä hankkeiden tavoittamien henkilöiden arvioitu lukumäärä;
e)
edellä 4 artiklan c alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen liittyvät indikaattorit:
i)
lainantakausvälineen puitteissa taattujen lainojen arvo eriteltynä pk-yritysten, mikro-organisaatioiden sekä pienten ja keskisuurten organisaatioiden kotipaikkavaltion, koon ja toimialan perusteella;
ii)
osallistuvien rahoituksen välittäjien myöntämien lainojen arvo eriteltynä kotipaikkavaltion perusteella;
iii)
osallistuvien rahoituksen välittäjien lukumäärä ja maantieteellinen jakautuminen;
iv)
lainantakausvälineestä hyötyvien pk-yritysten, mikro-organisaatioiden sekä pienten ja keskisuurten organisaatioiden lukumäärä eriteltynä kotipaikkavaltion, koon ja toimialan perusteella;
v)
lainoja koskevien maksulaiminlyöntien keskimääräinen aste;
vi)
lainojen takauksilla aikaansaatu vipuvaikutus suhteessa ohjeelliseen vipuvaikutukseen (1:5,7);
f)
edellä 4 artiklan d alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen liittyvät indikaattorit:
i)
niiden jäsenvaltioiden lukumäärä, jotka käyttävät avoimen koordinointimenetelmän tuloksia muokatessaan kansallista toimintapolitiikkaansa;
ii)
uusien aloitteiden ja toimintapolitiikan tulosten määrä.
2. Seuranta- ja arviointiprosessin tulokset on otettava huomioon ohjelman täytäntöönpanossa.
3. Ohjelman säännöllisen seurannan lisäksi komissio laatii riippumattomaan ulkopuoliseen arviointiin perustuvan väliarviointikertomuksen,
a)
johon sisällytetään laadullisia ja määrällisiä osatekijöitä, joilla arvioidaan ohjelman tuloksellisuutta sen tavoitteiden saavuttamisen kannalta, ohjelman tehokkuutta ja siitä saatavaa eurooppalaista lisäarvoa;
b)
jossa käsitellään mahdollisuuksia ohjelman yksinkertaistamiseen, sen sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, sen kaikkien tavoitteiden jatkuvaa tarkoituksenmukaisuutta sekä sitä, miten toimenpiteillä on edistetty unionin painopisteiden eli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteutumista;
c)
jossa otetaan huomioon päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY pitkän aikavälin vaikutuksia käsittelevän arvioinnin tulokset.
4. Komissio antaa 3 kohdassa tarkoitetun väliarviointikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017.
5. Komissio laatii riippumattoman ulkopuolisen loppuarvioinnin pohjalta lopullisen arviointikertomuksen ohjelman pidemmän aikavälin vaikutuksista ja ohjelman kestävyydestä valittujen määrällisten ja laadullisten indikaattorien perusteella. Edellä 4 artiklan c alakohdassa tarkoitetun erityistavoitteen osalta komissio arvioi myös lainantakausvälineen vaikutusta pankkilainojen saamiseen sekä kulttuurialan ja luovien alojen pk-yrityksille, mikro-organisaatioille sekä pienille ja keskisuurille organisaatioille aiheutuvia liitännäiskustannuksia.
6. Komissio antaa 5 kohdassa tarkoitetun lopullisen arviointikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2022.
19 artikla
Viestintä ja tiedon levittäminen
1. Komissio antaa ohjelmaan osallistuville maille tietoja unionin rahoitusta saaneista hankkeista toimittamalla tiedot valintapäätöksistä kahden viikon kuluessa päätösten hyväksymisestä.
2. Ohjelmasta tukea saavien hankkeiden edunsaajien on huolehdittava unionin myöntämää rahoitusta ja hankkeiden tuloksia koskevasta viestinnästä ja tiedon levittämisestä.
3. Komissio huolehtii asiaankuuluvan tiedon levittämisestä Luova Eurooppa -yhteyspisteille.
VI LUKU
Delegoidut säädökset
20 artikla
Säädösvallan siirtäminen komissiolle
Siirretään komissiolle valta antaa 21 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään 18 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja laadullisia ja määrällisiä tulosindikaattoreita.
21 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.
2. Siirretään komissiolle ohjelman keston ajaksi 20 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 20 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Edellä olevan 20 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
VII LUKU
Täytäntöönpanosäännökset
22 artikla
Ohjelman täytäntöönpano
1. Komissio noudattaa ohjelman täytäntöönpanossa varainhoitoasetusta.
2. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä alaohjelmia ja monialaista toimintalinjaa koskevan vuotuisen työohjelman. Komissio varmistaa vuotuisissa työohjelmissa, että 3 artiklassa ja 4 artiklassa vahvistetut yleiset tavoitteet ja erityistavoitteet sekä 9 ja 12 artiklassa vahvistetut painopisteet pannaan vuosittain täytäntöön johdonmukaisesti, ja määrittää odotetut tulokset, täytäntöönpanotavan sekä rahoitussuunnitelman kokonaissumman. Vuotuisessa työohjelmassa on myös oltava kuvaus rahoitettavista toimenpiteistä, maininta kullekin toimenpiteelle osoitetun rahoituksen määrästä sekä täytäntöönpanon alustava aikataulu.
Avustusten osalta vuotuisessa työohjelmassa on mainittava painopisteet, tukikelpoisuus-, valinta- ja myöntämisperusteet sekä yhteisrahoituksen enimmäismäärä. Ohjelmasta voidaan rahoittaa enintään 80 prosenttia tuettujen toimien kustannuksista.
Lainantakausvälineen osalta vuotuisessa työohjelmassa on mainittava rahoituksen välittäjiin sovellettavat tukikelpoisuus- ja valintaperusteet, osallistuville rahoituksen välittäjille ehdotettujen hankkeiden sisältöä koskevat hylkäämisperusteet, EIR:ään osoitettavien määrärahojen vuosittainen määrä ja valmiuksien parantamista auttaviin toimijoihin sovellettavat tukikelpoisuus-, valinta- ja myöntämisperusteet.
Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 23 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
3. Komissio hyväksyy ohjelman täytäntöön panemiseksi tarvittavat yleiset suuntaviivat 23 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
23 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa komitea, jäljempänä 'Luova Eurooppa -komitea'. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2. Luova Eurooppa -komitea voi kokoontua erityiskokoonpanoissa käsitelläkseen alaohjelmiin ja monialaiseen toimintalinjaan liittyviä konkreettisia kysymyksiä.
3. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.
4. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
24 artikla
Rahoitussäännökset
1. Rahoituspuitteet tämän ohjelman täytäntöönpanemiseksi 1 päivänä tammikuuta 2014 alkavalla ja 31 päivänä joulukuuta 2020 päättyvällä kaudella ovat 1 462 724 000 euroa nykyhintoina.
Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut rahoituspuitteet kohdistetaan seuraavasti:
a)
vähintään 56 prosenttia Media-alaohjelmalle;
b)
vähintään 31 prosenttia Kulttuurin alaohjelmalle;
c)
enintään 13 prosenttia monialaiselle toimintalinjalle siten, että vähintään 4 prosenttia osoitetaan 15 artiklassa tarkoitetuille rajatylittäville yhteistyötoimille sekä Luova Eurooppa -yhteyspisteille.
3. Ohjelman täytäntöönpanon hallinnolliset kustannukset katetaan 2 kohdassa tarkoitetuista määrärahoista, eikä kyseisten kustannusten yhteenlaskettu määrä saa ylittää 7:ää prosenttia ohjelman talousarviosta, josta 5 prosenttia osoitetaan Media-alaohjelman täytäntöönpanolle ja 2 prosenttia Kulttuurin alaohjelman täytäntöönpanolle.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista rahoituspuitteista voidaan kattaa menoja, jotka aiheutuvat ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen suoraan edellyttämästä valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoiminnasta; tällaista toimintaa ovat erityisesti tutkimukset, asiantuntijatapaamiset, tiedotus- ja viestintätoimet, myös toimielinten hoitama tiedottaminen unionin poliittisista painopisteistä siltä osin kuin ne liittyvät ohjelman yleisiin tavoitteisiin, tiedon käsittelyyn ja vaihtoon keskittyviin tietoteknisiin verkostoihin liittyvät kustannukset sekä kaikki muut tekniseen ja hallinnolliseen tukeen liittyvät kustannukset, joita komissiolle aiheutuu ohjelman hallinnoinnista.
5. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista rahoituspuitteista voidaan kattaa teknisen ja hallinnollisen tuen menoja, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa siirtyminen päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY nojalla hyväksytyistä toimenpiteistä tämän asetuksen nojalla hyväksyttyihin toimenpiteisiin.
Talousarvioon voidaan tarvittaessa vielä vuoden 2020 jälkeen sisällyttää määrärahoja samankaltaisten menojen kattamiseksi, jotta voidaan sallia sellaisten toimien hallinnointi, joita ei ole saatettu päätökseen 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä.
6. Varainhoitoasetuksen 130 artiklan 2 kohdasta poiketen komissio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa pitää tuettavien toimien ja tuettavan toiminnan täytäntöönpanoon välittömästi liittyviä kustannuksia tukikelpoisina, vaikka ne olisivat aiheutuneet tuensaajalle ennen rahoitushakemuksen jättämistä.
25 artikla
Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän ohjelman mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja todentamisilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia.
2. Komissiolla tai sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän ohjelman mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia.
3. OLAF voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 säädettyjen säännösten ja menettelyjen mukaisesti tehdä tutkimuksia, myös paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka ohjelmasta rahoitettuun sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.
4. Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuvissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa sekä sopimuksissa, avustussopimuksissa ja -päätöksissä on oltava määräykset, joilla nimenomaisesti annetaan komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista.
VIII LUKU
Loppusäännökset
26 artikla
Kumoaminen ja siirtymäsäännös
1. Kumotaan päätökset N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY 1 päivästä tammikuuta 2014.
2. Toimintaa, joka on 1 kohdassa tarkoitettujen päätösten nojalla aloitettu ennen 31 päivää joulukuuta 2013, hallinnoidaan sen päättymiseen saakka mainittujen päätösten mukaisesti.
27 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 11 päivänä joulukuuta 2013.