KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1205/2013
af 26. november 2013
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (»grundforordningen«) (1), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 28. februar 2013 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Undersøgelsen blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 15. januar 2013 af EU ProSun Glass (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for over 25 % af den samlede produktion i Unionen af solcelleglas. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
(3)
Efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen blev Kommissionen underrettet om, at produktet ikke var blevet defineret korrekt i punkt 2 i indledningsmeddelelsen. En berigtigelse til indledningsmeddelelsen blev derfor offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3), hvori den mindre fejl blev rettet.
(4)
Den 27. april 2013 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) om indledning af en parallel antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af solcelleglas med oprindelse i Kina og indledte en separat undersøgelse.
1.2. Registrering
(5)
Kommissionen modtog en anmodning om registrering af importen af solcelleglas fra det pågældende land sammen med klagen, men denne anmodning blev efterfølgende trukket tilbage den 2. oktober 2013.
1.3. Parter, der er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører samt de kinesiske repræsentanter om indledningen af proceduren. Alle de interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Kommissionen underrettede også producenterne i eventuelle referencelande om indledningen og opfordrede dem til at deltage.
1.3.1. Stikprøveudtagning
a) Stikprøveudtagning af EU-producenter
(7)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen i øjeblikket består af syv aktive producenter, heraf to små og mellemstore virksomheder (smv'er). Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af fire EU-producenter, som Kommissionen havde kendskab til inden indledningen af undersøgelsen, og som producerede solcelleglas. Kommissionen udtog stikprøven ud fra den største repræsentative salgsmængde af samme vare i perioden fra den 1. januar 2012 - 31. december 2012. De stikprøveudvalgte EU-producenter tegnede sig for mere end 50 % af den samlede EU-produktion. Kommissionen underrettede de interesserede parter om den foreslåede stikprøve af EU-producenter i en meddelelse som blev inkluderet i det åbne dossier, som de interesserede parter har adgang til. Kommissionen sendte desuden et brev til EU-producenterne for at informere dem om den foreslåede stikprøve. Interesserede parter blev i indledningsmeddelelsen også opfordret til at fremsætte bemærkninger til den midlertidige stikprøve.
(8)
En smv viste også interesse i at indgå i stikprøven. Kommissionen besluttede at inkludere den i stikprøven sammen med endnu en virksomhed på grund af sidstnævntes højere salgsmængder og at udelukke virksomheden med den laveste salgsmængde fra stikprøven. Der blev ikke modtaget andre bemærkninger vedrørende den midlertidige stikprøve. Kommissionen tilføjede således to virksomheder til den oprindeligt udtagne stikprøve og udelukkede en anden virksomhed.
(9)
Efter kontrolbesøgene besluttede Kommissionen at fjerne en af de fem virksomheder i stikprøven, da det har vist sig, at den pågældende virksomhed ikke var repræsentativ for EU-erhvervsgrenen. Virksomheden var nemlig i etableringsfasen (hvilket ikke var tilfældet for EU-erhvervsgrenen som helhed) og rentabilitetstendensen ville derfor ikke have givet et sandfærdigt billede for EU-erhvervsgrenens tilstand.
(10)
Kommissionen udtog således en endelig stikprøve på fire EU-producenter. Den endelige stikprøve repræsenterer 79 % af EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet. Stikprøven anses således for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.
(11)
Tre af de syv EU-producenter anmodede om, at deres identitet hemmeligholdes i henhold til grundforordningens artikel 19. De påstod, at afsløringen af deres identitet ville medføre en risiko for omfattende negative konsekvenser for deres forretningsaktiviteter. Deres anmodning blev behandlet og fundet berettiget. I betragtning af det begrænsede antal EU-producenter blev det desuden besluttet ikke at offentliggøre navnene på de EU-producenter, der ikke anmodede om anonymitet, da dette utilsigtet kunne føre til offentliggørelsen af de andre producenters identitet. Identiteten på virksomheden Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (»GMB/IF«) er dog allerede kendt, da den offentligt har erklæret, at den er en af klagerne.
b) Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(12)
For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive de oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen.
(13)
Fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører besvarede det spørgeskema, som var vedlagt indledningsmeddelelsen, hvorimod to importører besvarede det specifikke stikprøveskema. På grund af det lave antal samarbejdsvillige importører blev det konkluderet, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig.
c) Stikprøveudtagning af eksporterende producenter
(14)
På baggrund af det store antal eksporterende producenter påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev de eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012.
(15)
Tolv kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, som tegnede sig for over 95 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen i denne periode, fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven.
(16)
Ud fra de modtagne oplysninger og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en midlertidig stikprøve på fem eksporterende producenter ud fra den største repræsentative eksportmængde af solcelleglas til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed.
(17)
Alle interesserede parter og de kinesiske myndigheder blev underrettet om den foreslåede stikprøve og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger hertil. Efter en gennemgang af de modtagne bemærkninger besluttede Kommissionen at fastholde den foreslåede stikprøve på fem virksomheder og underrettede derfor samtlige interesserede parter om udtagelsen af den endelige stikprøve.
(18)
Undersøgelsen viste efterfølgende, at to eksporterende producenter i stikprøven havde overdrevet deres eksportsalg til Unionen og således var blevet udtaget til stikprøven på uberettiget grundlag. Begge virksomheder blev derfor udelukket fra stikprøven efter at have fået mulighed for at fremsætte bemærkninger. Efter en grundig analyse af virksomhedernes bemærkninger konkluderede Kommissionen, at de ikke bevidst havde fremlagt ukorrekte oplysninger og besluttede, at de stadig skulle betragtes som samarbejdsvillige parter, jf. grundforordningens artikel 18.
(19)
Efter disse to udelukkelser blev tilføjelsen af en anden eksporterende producent taget i betragtning. Da de to udelukkelser fandt sted på et sent tidspunkt i undersøgelsen blev dette ikke fundet muligt, da det ville bringe en rettidig afslutning af undersøgelsen i fare.
(20)
Den reviderede stikprøve af eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter af solcelleglas består således af følgende:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder (»Flat Glass-gruppen«)
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (»Xinyi«) og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, og de forretningsmæssigt forbundne virksomheder (»Hehe-gruppen«).
(21)
Kommissionen korrigerede mængden af det samlede eksportsalg af den pågældende vare fra Kina efter at være blevet opmærksom på, at de to eksporterende producenter havde overdrevet deres eksportsalg (jf. betragtning 18). Den endelige stikprøve repræsenterede mere end 50 % af den samlede eksportmængde til Unionen af den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012, som anført af de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Den blev derfor betragtet som repræsentativ, hvad angår mængden af eksport af solcelleglas til Unionen fra Kina.
d) Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(22)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kinesiske eksporterende producenter, der havde anmodet herom, og til EU-producenterne i stikprøven, de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og deres sammenslutninger og til brugere, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(23)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra fire kinesiske eksporterende producenter, alle stikprøveudvalgte EU-producenter, to ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og 12 brugere.
(24)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder eller grupper af virksomheder:
a)
EU-producenter
-
GMB/IF og andre virksomheder, der behandles fortroligt.
b)
Importører
-
Vetrad NV, Nederlandene.
c)
Brugere
-
Sunerg Solar SRL, Italien.
d)
Eksporterende producenter i Kina
-
Virksomheder i stikprøven
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (»Flat Glass-gruppen«)
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd og Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (»Xinyi-gruppen«)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), og Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (»Hehe-gruppen«).
-
Virksomheder, der er genstand for en individuel undersøgelse:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd (»Henan Yuhua«).
e)
Producent i referencelandet
-
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, i fald de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling som defineret i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra Tyrkiet som referenceland:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Tyrkiet.
1.3.2. Undersøgelsesperioden og den betragtede periode
(25)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2009 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(26)
Den vare, der er genstand for undersøgelsen, er solcelleglas bestående af hærdet planglas af natronkalk med et jernindhold på under 300 ppm, en soltransmission på over 88 % (målt i henhold til AM1.5 300-2 500 nm), en varmebestandighed på indtil 250 °C (målt i henhold til EN 12150), en temperatursvingningsmodstand på Δ 150 K (målt i henhold til EN 12150) og en mekanisk modstandsdygtighed på 90 N/mm2 eller mere (målt i henhold til EN 1288-3) (»den pågældende vare«).
(27)
Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode ex 7007 19 80.
(28)
Solcelleglas er en af komponenterne til fremstilling af fotovoltaiske solcellemoduller af krystallinsk silicium og fotovoltaiske tyndfilmsmoduler, der producerer elektricitet, og til fremstilling af flade solfangere, der producerer varmt vand.
2.2. Samme vare
(29)
Undersøgelsen viste, at den pågældende vare og den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Kina, den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, og den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Tyrkiet, som det blev overvejet at bruge som referenceland, havde de samme fysiske og tekniske egenskaber samt endelige anvendelsesformål. Foreløbig anses de derfor for at være »identiske«, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
2.3. Påstande vedrørende varedækningen
(30)
En importør anmodede om, at gartnerglas til drivhuse udelukkes fra varedækningen, med den påstand, at der til drivhuse anvendes forskellige størrelser glas, hvorimod solcelleglas kun produceres i bestemte størrelser. Importøren fremlagde desuden et certifikat, der viste, at dele af virksomhedens import bestod af glas med et jernindhold på over 300 ppm. Denne del af importen af gartnerglas falder tydeligvis ikke ind under varedækningen i denne undersøgelse.
(31)
En anden importør påstod, at det møbelglas, som virksomheden importerer (anvendt til glashylder, panelfyldninger, bordplader, skydedørspaneler, varer til overpaneler mv.), har de samme eller næsten de samme tekniske egenskaber som solcelleglas, men anmodede om en udelukkelse heraf fra væredækningen, da de endelige anvendelsesformål er anderledes. Ud fra de fremlagte beviser har hovedparten af det glas, som virksomheden importerer, ikke de samme tekniske egenskaber som solcelleglas, jf. definitionen i betragtning 26. Seks typer af importeret glas har nemlig et jernindhold på langt over 300 ppm, mens en type af importeret glas har et jernindhold på under 300 ppm, men deres soltransmission er betydeligt lavere end det minimum på 88 %, der skal opfyldes, for at glasset kan defineres som solcelleglas. Importøren påstod, at selv om disse typer glas ikke opfylder en af de tekniske egenskaber for solcelleglas, jf. betragtning 26, opfylder de den primære klassifikation for solcelleglas, dvs. »hærdet planglas af natronkalk«. Kommissionens foreløbige holdning er, at kun de glastyper, der opfylder alle de tekniske egenskaber for solcelleglas, falder ind under varedækningen i denne undersøgelse. Det konkluderes således foreløbigt, at ovennævnte glastyper, som importeres af nævnte importør, ikke falder under varedækningen.
(32)
Andre typer af gartnerglas og møbelglas, som kan have næsten de samme tekniske egenskaber som solcelleglas, hører på dette stadie af undersøgelsen stadig under varedækningen for den pågældende vare, da de potentielt kan anvendes som solcelleglas.
(33)
Importøren påstod desuden, at floatglas bør udelukkes fra varedækningen, da det har en anderledes produktionsproces end valset glas, som importøren opfatter som den eneste type solcelleglas. Da møbelvarer af floatglas angiveligt ikke udgør en erstatning for solcelleglasvarer, blev det påstået, at floatglas ikke burde betragtes som samme vare og burde udelukkes fra varedækningen i undersøgelsen. Kommissionens foreløbige holdning er, at floatglas ikke kan udelukkes fra varedækningen i undersøgelsen, da det opfylder samtlige tekniske egenskaber i betragtning 26. Desuden fremgik det af undersøgelsen, at floatglas tydeligvis kan anvendes som solcelleglas, og at det produceres af både EU-erhvervsgrenen og de kinesiske eksportører. Det konkluderes derfor foreløbigt, at floatglas fortsat hører under varedækningen i undersøgelsen.
3. DUMPING
3.1. Markedsøkonomisk behandling
(34)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, for de eksporterende producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(35)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1)
Virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen omfattende statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne.
2)
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring og anvendes til alle formål.
3)
Der er ikke nogen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.
4)
Retlig sikkerhed og stabilitet skal sikres ved love om konkurs og ejerforhold.
5)
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(36)
Ti samarbejdsvillige virksomheder anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra d), blev der aflagt kontrolbesøg med henblik på markedsøkonomisk behandling hos de virksomheder, der indgik i stikprøven, og hos den virksomhed, der blev indrømmet en individuel undersøgelse (jf. betragtning 48).
(37)
Herefter blev der foretaget en afgørelse om markedsøkonomisk behandling for følgende fire virksomheder eller grupper af virksomheder.
-
Virksomheder i stikprøven
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd(»Flat Glass-gruppen«)
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd og Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (»Xinyi-gruppen«)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,), og Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. (»Hehe-gruppen«).
-
Virksomheder, der undergår en individuel undersøgelse:
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd (»Henan Yuhua«).
(38)
Kommissionen indhentede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder.
(39)
For forretningsmæssigt forbundne parter undersøger Kommissionen, om gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder som helhed opfylder betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Hvis et datterselskab eller en anden virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med ansøgeren i Kina, direkte eller indirekte er involveret i produktionen eller salget af den pågældende vare, gennemføres undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling derfor for hver enkelt virksomhed og for gruppen af virksomheder som helhed.
(40)
Anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra fire eksporterende producenter (grupper af virksomheder), som bestod af 11 retlige enheder, blev således undersøgt.
(41)
Undersøgelsen fastslog, at ingen af de fire eksporterende producenter (grupper af virksomheder), der anmodede om markedsøkonomisk behandling, opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(42)
Mere specifikt var tre eksporterende producenter ikke i stand til at bevise, hverken individuelt eller som gruppe, at de havde et klart sæt regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder, og opfyldte derfor ikke kriterium 2 for markedsøkonomisk behandling.
(43)
Desuden var ingen af de fire eksporterende producenter i stand til, hverken individuelt eller som gruppe, at godtgøre, at de ikke var underlagt væsentlige fordrejninger overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. Ingen af disse virksomheder eller grupper af virksomheder opfyldte således kriterium 3 for markedsøkonomisk behandling. Mere specifikt havde alle fire eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter fordel af præferentielle skatteordninger.
(44)
En af disse eksporterende producenter opfyldte desuden ikke kriterium 3, idet flere virksomheder i gruppen uanset deres alvorlige økonomiske situation opnåede væsentlig finansiering i UP (og før) til rentesatser, som under normale markedsøkonomiske forhold ville være forbeholdt økonomisk sunde virksomheder. En anden gruppe af eksporterende producenter opfyldte heller ikke kriterium 3, idet virksomhederne i gruppen købte naturgas til reducerede priser fra en statsejet leverandør.
(45)
Kommissionen fremlagde resultaterne af undersøgelsen med henblik på markedsøkonomisk behandling for de pågældende virksomheder, de kinesiske myndigheder og klageren og opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger.
(46)
De indkomne kommentarer var ikke af en sådan beskaffenhed, at de ændrede Kommissionens foreløbige konklusioner. Efter at have hørt medlemsstaterne i henhold til artikel 2, stk. 7, litra c), blev alle ansøgere individuelt og formelt underrettet den 13. september 2013 om Kommissionens endelige afgørelse med hensyn til deres respektive ansøgninger om markedsøkonomisk behandling.
(47)
Ingen af de fire samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, kunne således dokumentere, at de opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og deres anmodninger om markedsøkonomisk behandling blev derfor afvist.
3.2. Individuel undersøgelse
(48)
En af de to eksporterende producenter, der oprindeligt var blevet udtaget til stikprøven, men efterfølgende blev udelukket (jf. betragtning 18), havde anmodet om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, hvis den ikke blev udtaget til stikprøven. Efter virksomhedens udelukkelse fra stikprøven og da der allerede var blevet gennemført et kontrolbesøg med henblik på markedsøkonomisk behandling (jf. betragtning 37), blev det konkluderet, at det ikke ville være urimeligt byrdefuldt at indrømme denne virksomhed en individuel undersøgelse. Ingen andre eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, havde anmodet om en individuel undersøgelse.
3.3. Normal værdi
3.3.1. Valg af referenceland
(49)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), påtænkte Kommissionen i indledningsmeddelelsen at fastætte den normale værdi på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi eller, hvis der ikke findes et egnet markedsøkonomisk tredjeland, på grundlag af EU-priserne i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Kommissionen undersøgte alle muligheder for at vælge et egnet referenceland, inden man gjorde brug af EU-priserne.
(50)
De interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til valget af et referenceland og til brugen af EU-priserne.
(51)
Der blev modtaget bemærkninger fra China Chamber of Commerce for Export/Import of Light Industrial Products and Arts-crafts (»CCCLA«), en ikke forretningsmæssigt forbunden importør og fra to kinesiske eksporterende producenter, som alle anfægtede brugen af EU-priserne til at fastsætte den normale værdi. Tyrkiet og Indien blev foreslået som egnede referencelande.
(52)
For at undersøge alle muligheder for at vælge et egnet referenceland havde Kommissionens tjenestegrene udpeget elleve markedsøkonomiske tredjelande med mulig produktion af solcelleglas og havde på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger opfordret 24 virksomheder i disse lande til at samarbejde med Kommissionen. Det drejede sig om følgende lande: Australien, Indien, Indonesien, Japan, Saudi-Arabien, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan, Thailand, Tyrkiet og USA.
(53)
Ud fra de oplysninger, Kommissionen havde til rådighed, var de eneste andre producenter af samme vare, bortset fra Kina og Unionen, Indien og Tyrkiet. Med henblik på at foretage en korrekt vurdering af, om Tyrkiet og Indien er egnede referencelande, analyserede Kommissionen oplysningerne om samme vare og mere specifikt antallet af producenter, hjemmemarkedets størrelse, omfanget af importen og af handelshindringer og ikke-handelshindringer i begge lande. Kun en virksomhed fra Tyrkiet gav sig imidlertid til kende og udtrykte sin vilje til at samarbejde med Kommissionen, selv om Kommissionen flere gange også søgte at opnå samarbejde fra producenter i Indien.
(54)
Tyrkiet er et tredjeland med markedsøkonomi. Den gældende told for samme vare er 3 % MFN (mest begunstiget land). Som følge af toldunionen mellem Tyrkiet og Unionen er den gældende bilaterale told 0 %. Der synes ikke at være anden told eller andre væsentlige ikke-handelshindringer for samme vare.
(55)
Ifølge den tyrkiske producent, der gav udtryk for sin samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen, er virksomheden den eneste producent af samme vare i Tyrkiet. Virksomheden har en omfattende produktion og eksporterer og sælger samme vare, men eksportmængden er højere end salgsmængden på hjemmemarkedet.
(56)
Selv om der ikke findes nogen handelshindringer og ikke-handelshindringer, var der næsten ingen import af solcelleglas på det tyrkiske marked i UP. Samtidig bekræftede Kommissionens undersøgelse, at den samarbejdsvillige referencelandsproducent havde en rimelig og ikke overdreven fortjeneste i UP.
(57)
Ud fra ovenstående og i betragtning af alle foreliggende oplysninger på dette stadium af undersøgelsen blev Tyrkiet foreløbigt valgt som referenceland i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
3.3.2. Normal værdi
(58)
Eftersom alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling blev afvist, blev den normale værdi for alle kinesiske eksporterende producenter fastsat på grundlag af oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(59)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder i Tyrkiet var repræsentativt. Det konstateredes, at den tyrkiske samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven.
(60)
Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Den tyrkiske producents produktionsomkostninger for UP blev derfor fastlagt.
(61)
For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af den pågældende varetype lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(62)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i UP.
(63)
Hvad angår de varetyper, der ikke var fortjenstgivende, blev den normale værdi beregnet ved hjælp af den tyrkiske producents produktionsomkostninger plus SA&G og fortjenstmargenen for de af den tyrkiske producents varetyper, der er fortjenstgivende.
(64)
Da der ikke forelå oplysninger om den coatingteknologi, der anvendes på solcelleglas produceret i Tyrkiet i UP, og da der ikke anvendes en float-produktionsproces til solcelleglas, der produceres i Tyrkiet, var der intet salg af en række varetyper på det tyrkiske hjemmemarked. For de varetyper, der ikke solgtes i Tyrkiet i UP, men som eksporteres fra Kina til Unionen, måtte den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, derfor beregnes på grundlag af den tyrkiske referencelandsproducents produktionsomkostninger plus et rimeligt beløb for salgs-, administrations- og generalomkostninger (»SA&G«) og fortjeneste. Omkostningerne til coating og til float-produktionsprocessen blev baseret på data fra EU-erhvervsgrenen.
3.4. Eksportpriser
(65)
Eksportpriserne blev baseret på de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.5. Sammenligning
(66)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos eksportørerne i stikprøven med referencelandsproducentens salgspriser på hjemmemarkedet eller den beregnede normale værdi.
(67)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(68)
På dette grundlag blev der foretaget justeringer for transport-, søgods-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, eksportafgifter og provisioner i alle tilfælde, hvor det blev påvist, at det påvirkede prissammenligneligheden.
3.6. Dumpingmargen
(69)
For de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige beregnede normale værdi af hver type af den samme vare sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende varetype, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(70)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for de stikprøveudvalgte eksporterende producenter og for den eksporterende producent, der blev indrømmet en individuel undersøgelse, fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige beregnede normale værdi for hver varetype af samme vare for referencelandet og det vejede gennemsnit af hver enkelt virksomheds eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet.
(71)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev beregnet på grundlag af de margener, der var opstillet for de eksporterende producenter i stikprøven.
(72)
For alle de andre eksporterende producenter i Kina blev dumpingmargenen beregnet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. I den forbindelse fastlagde Kommissionen samarbejdsgraden i Kina. Samarbejdsgraden udtrykkes som andelen af de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportmængde til Unionen set i forhold til den samlede eksportmængde fra det pågældende land til Unionen, som anførtes i klagen (jf. betragtning 15).
(73)
Samarbejdsgraden er høj, da importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgør mere end 80 % af den samlede eksport til Unionen i UP. På dette grundlag blev restdumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter i Kina fastsat til et niveau svarende til den højeste dumpingmargen, der blev fastlagt for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven.
(74)
De foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
Virksomhedens navn
Midlertidig dumpingmargen
Virksomheder i stikprøven
Flat Glass-gruppen
86,2 %
Hehe-gruppen
75,3 %
Xinyi gruppen
74,0 %
Virksomheder med en individuel dumpingmargen
Henan Yuhua
31,9 %
Samarbejdsvillige virksomheden uden for stikprøven, for hvilke et gennemsnit af stikprøven gælder
79,8 %
Alle andre virksomheder
86,2 %
4. SKADE
4.1. Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen
(75)
Samme vare fremstilledes af otte producenter i Unionen i UP. De udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og betegnes herefter som »EU-erhvervsgrenen«.
(76)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-erhvervsgrenen, herunder oplysninger anført i klagen, makroøkonomiske oplysninger fra EU-erhvervsgrenens sammenslutning (Glass for Europe) og spørgeskemabesvarelserne indsendt af EU-producenterne i stikprøven, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion i UP. Da solcelleglas importeres til Unionen under toldposition 7007 19 80 - Andet - Lamineret sikkerhedsglas, som omfatter varer, der ikke er genstand for denne undersøgelse, kunne Eurostat ikke anvendes til at fastlægge importmængder -værdier. Importmængderne og -værdierne blev baseret på data fra klagen og EU-erhvervsgrenens sammenslutning. Disse data blev, hvor det var muligt, krydstjekket med spørgeskemabesvarelserne. Den samlede EU-produktion blev på dette grundlag anslået til ca. 21 734 000 m2 i UP.
(77)
Fire EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 10, og de tegnede sig for 79 % af den samlede EU-produktion af samme vare.
4.2. Fastlæggelse af det relevante EU-marked
(78)
Det blev i løbet af undersøgelsen fastslået, at de stikprøveudvalgte EU-producenters produktion ikke var bestemt til bunden anvendelse.
(79)
Det er således ikke nødvendigt i denne undersøgelse at foretage en særskilt analyse af det bundne salg.
4.3. EU-forbruget
(80)
EU-forbruget blev etableret ud fra mængden af det samlede EU-salg på EU-markedet for alle EU-producenter med fradrag af deres eksport, plus import fra Kina og import fra andre tredjelande. Som forklaret i betragtning 76 blev EU-forbruget baseret på data fra klageren og fra EU-erhvervsgrenens sammenslutning (Glass for Europe) og blev, hvor det var muligt, krydstjekket med spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven.
(81)
EU-forbruget udviklede sig som følger:
Tabel 1
EU-forbruget (1 000 m2)
2009
2010
2011
UP
Samlet EU-forbrug
19 440
28 504
35 258
29 040
Indeks
100
147
181
149
Kilde: Glass for Europe og klageren
(82)
I den betragtede periode steg det samlede EU-forbrug med 49 % mellem 2009 og UP, men faldt i UP sammenlignet med 2011. Generelt set steg EU-forbruget af solcelleglas markant i forhold til niveauet i 2009. Dette skyldes hovedsagelig stigningen i forbruget for slutproduktet, navnlig solcellemoduler (jf. betragtning 142).
4.4. Import fra det pågældende land
4.4.1. Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land
(83)
Dumpingimporten til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 2
Importmængde (1 000 m2) og markedsandel
2009
2010
2011
UP
Importmængde fra Kina (1 000m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indeks
100
171
513
696
Markedsandel
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Indeks
100
117
283
466
Kilde: Glass for Europe og klageren
(84)
I løbet af den betragtede periode steg dumpingimportmængden af den pågældende vare til Unionen markant med 596 %. Dette førte til en væsentlig stigning i markedsandele for dumpingimporten af den pågældende vare til Unionen. Markedsandelen for denne import steg i særdeleshed fra 6,1 % til 28,7 %. Overordnet set steg dumpingimporten af den pågældende vare væsentligt både udtrykt i mængder og markedsandel mellem 2009 og UP.
(85)
Stigningen i dumpingimporten fra det pågældende land var langt større end stigningen i EU-forbruget af den pågældende vare og samme vare. De eksporterende producenter var således i langt højere grad i stand til at udnytte det stigende EU-forbrug og styrkede i høj grad deres position på markedet.
4.4.2. Priser på dumpingimporten fra det pågældende land og prisunderbud
(86)
De gennemsnitlige dumpingimportpriser til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 3
Importpriser (1 000 m2)
2009
2010
2011
UP
Kina
6,02
6,10
4,96
4,38
Indeks
100
101
82
73
Kilde:
Klageren og EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(87)
Den gennemsnitlige importpris for den pågældende vare faldt i den betragtede periode. Den gennemsnitlige importpris faldt med 27,2 % fra 6,02 EUR/m2 i 2009 til 4,38 EUR/m2 i UP.
(88)
For at fastslå prisunderbuddet i UP blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for import fra de samarbejdsvillige kinesiske producenter i stikprøven ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis med passende justeringer for omkostninger for toldklarering, håndtering og lastning. Disse justeringer øgede prisen, afhængigt af varekontrolnummeret, med 7 til 15 %.
(89)
Prissammenligningen blev foretaget ved en sammenligning af varekontrolnumre for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering, jf. betragtning 88, og med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på mellem 10,6 % og 26,7 % af de stikprøveudvalgte EU-producenters priser ved dumpingimport af den pågældende vare og udtrykt som en procentdel af omsætningen i UP for EU-producenterne i stikprøven.
4.5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(90)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
(91)
Der blev, jf. betragtning 7 og 8, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(92)
I forbindelse med skadesanalysen skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen analyserede de makroøkonomiske indikatorer for den betragtede periode ud fra EU-erhvervsgrenens oplysninger om alle EU-producenter. Kommissionen analyserede de mikroøkonomiske indikatorer på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven.
(93)
Med henblik på denne undersøgelse blev følgende makroøkonomiske indikatorer undersøgt: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.
(94)
Følgende mikroøkonomiske indikatorer blev undersøgt: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.
4.6. Makroøkonomiske indikatorer
4.6.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(95)
Den samlede EU-produktion, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 4
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2009
2010
2011
UP
Produktionskapacitet (i 1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indeks 2009
100
114
124
140
Produktionsmængde (i 1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indeks
100
167
178
124
Kapacitetsudnyttelse
45 %
66 %
64 %
40 %
Indeks
100
146
143
88
Kilde: Klageren og EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(96)
EU-erhvervsgrenens produktion steg i den betragtede periode i takt med forbruget. Produktionen var på sit højeste i 2011 og faldt derefter med 30 % i UP. På baggrund af den store stigning i forbruget øgede EU-erhvervsgrenen sin produktionskapacitet i den betragtede periode med 40 %. Selv om produktionsniveauerne var højere, faldt EU-producenternes kapacitetsudnyttelse med 5 procentpoint, idet EU-erhvervsgrenen havde øget sin produktionskapacitet som reaktion på den kraftige efterspørgsel, og den var på 40 % i UP.
(97)
Selv om EU-erhvervsgrenen udvidede sin kapacitet som reaktion på det stigende forbrug, steg EU-erhvervsgrenens produktion langsommere end forbruget og kapacitetsudnyttelsen, efter en betydelig stigning i de første tre år af den betragtede periode, hvorefter den faldt i UP, hvilket faldt sammen med en øget markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land.
4.6.2. Salgsmængde og markedsandel
(98)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 5
Salgsmængde og markedsandel
2009
2010
2011
UP
Produktionsmængde (i 1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Indeks
100
146
159
112
Markedsandel
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Indeks
100
99
87
75
Kilde: Glass for Europe og klageren
(99)
I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 12 %. I en situation, hvor EU-forbruget steg med 49 %, medførte dette et fald i EU-erhvervsgrenens markedsandel fra 90,2 % i 2009 til 67,7 % i UP, dvs. et betydeligt fald på 25 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens salg steg meget mindre end dumpingimporten fra det pågældende land. EU-producenterne var således ikke i stand til fuldt ud at udnytte det stigende forbrug, og deres markedsandel faldt derfor i den betragtede periode.
4.6.3. Vækst
(100)
EU-erhvervsgrenens vækst afspejles i dens mængdeindikatorer, herunder f.eks. produktion, salg og i særdeleshed markedsandel. På trods af en stigning i forbruget i den analyserede periode voksede EU-producenternes markedsandel ikke i takt med forbruget. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt i løbet af perioden, mens importmængden steg. I den samme periode steg markedsandelen for importen fra Kina med 366 %. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne udnytte væksten på markedet fuldt ud, havde overordnet set en negativ virkning på dens økonomiske situation.
4.6.4. Beskæftigelse og produktivitet
(101)
Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 6
Beskæftigelse og produktivitet
2009
2010
2011
UP
Beskæftigelse - fuldtidsækvivalenter (FTE)
565
792
932
857
Indeks
100
140
165
152
Produktivitet (i 1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Indeks
100
119
108
82
Kilde: Klageren og EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(102)
Overordnet set steg beskæftigelsen med 52 % mellem 2009 og UP. Stigningen fandt imidlertid sted i perioden indtil 2011, hvor den var på sit højeste med 932 fultidsækvivalenter (FTE) og efterfølgende faldt til 857 FTE i UP. Produktiviteten var forholdsvis stabil i hele perioden 2009-2011. Dette skyldes til dels, at produktionen af samme vare er yderst automatiseret og kræver få medarbejdere. I UP faldt den imidlertid med 24,4 % i forhold til 2011. Dette skyldtes et fald på ca. 30 % i produktionen i samme periode.
(103)
Beskæftigelsen faldt derfor i UP som følge af tendensen i EU-produktionen af samme vare i UP.
4.6.5. Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(104)
Dumpingmargenerne ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af importmængderne og -priserne fra det pågældende land kan virkningen af størrelsen af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen betragtes som væsentlige.
(105)
Da dette er den første antidumpingundersøgelse vedrørende den pågældende vare, er genrejsning efter tidligere dumping ikke relevant i forbindelse med undersøgelsen.
4.6.6. Mikroøkonomiske indikatorer
(106)
Som det fremgår af betragtning 92, analyseres de mikroøkonomiske indikatorer på basis af spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven. For de fleste EU-producenter i stikprøven var 2009 det år, hvor de foretog de første investeringer og startede produktionen af samme vare. Alle indikatorer, som er analyseret herunder, er således markant påvirket af denne etableringsfase i 2009. For at vise tendenserne uden den fordrejende virkning af etableringsfasen i de stikprøveudvalgte virksomheder, vises udviklingen fra 2010 i indekseret form.
4.6.7. Priser og faktorer, som påvirker priserne
(107)
De gennemsnitlige salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 7
gennemsnitlige salgspriser i Unionen
2009
2010
2011
UP
Gennemsnitlig enhedssalgspris på EU-markedet (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indeks 2009
100
85
84
77
Indeks 2010
117
100
98
90
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Indeks 2009
100
64
65
72
Indeks 2010
156
100
101
112
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(108)
Enhedssalgspriserne faldt konstant i den betragtede periode, men faldet i priserne var mest udtalt i UP, hvor de faldt med 7,9 % i forhold til 2011, med 9,5 % i forhold til 2010 og med 23 % i forhold til 2009.
(109)
Til trods for den store forskel mellem EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris og de kinesiske importpriser, jf. betragtning 89, var det faktiske underbud baseret på en sammenligning pr. varetype meget lavere, nemlig mellem 10,6 % og 26,7 % i UP.
(110)
Enhedsproduktionsomkostningerne steg med mere end 10 % mellem 2011 og UP, mens de var forholdsvis stabile mellem 2010 og 2011. Produktionsomkostningerne fulgte generelt tendensen i salgspriserne mellem 2009 og UP. Stigningen i enhedsproduktionsomkostningerne skyldtes faldet i produktionsmængden, mens de samlede produktionsomkostninger faktisk faldt mellem 2011 og UP.
4.6.8. Arbejdskraftomkostninger
(111)
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 8
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
2009
2010
2011
UP
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indeks 2009
100
98
107
112
Indeks 2010
102
100
109
114
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(112)
Mellem 2009 og UP steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat konstant, med 12 % i alt. Den største stigning var imidlertid mellem 2011 og UP, nemlig 4,8 %. Den samlede stigning i arbejdskraftomkostningerne kan delvis forklares med inflationen og afskedigelsesomkostningerne for visse EU-producenter, som hang sammen med indskrænkninger i erhvervsgrenen mellem 2011 og UP.
4.6.9. Lagerbeholdninger
(113)
Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 9
Lagerbeholdninger
2009
2010
2011
UP
Ultimolagre (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indeks 2009
100
122
108
115
Indeks 2010
82
100
88
95
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(114)
Lagerbeholdningerne steg med 7,3 % mellem 2011 og UP og med 15 % mellem 2009 og UP, hvorimod de faldt med 11,6 % mellem 2010 og 2011.
(115)
Undersøgelsen viste, at EU-producenterne som følge af tilbagegangen i salgsmængder og -værdier havde tendens til at have begrænsede lagre af samme vare. Stigningen i lagerbeholdningerne for samme vare i den betragtede periode er derfor en relevant indikator for at fastslå EU-erhvervsgrenens væsentlige skade.
4.6.10. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at rejse kapital
(116)
Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet udviklede sig således for EU-producenterne i stikprøven i den betragtede periode:
Tabel 10
Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast
2009
2010
2011
UP
Rentabilitet
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Indeks 2009
100
241
240
129
Indeks 2010
- 244
100
99
- 174
Likviditet (1 000 EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Indeks 2009
100
337
355
229
Indeks 2010
-73
100
113
21
Investeringer (1 000 EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Indeks 2009
100
40
17
23
Indeks 2010
253
100
42
59
Investeringsafkast
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Indeks 2009
100
339
393
66
Indeks 2010
-72
100
139
- 120
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(117)
Rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.
(118)
I 2009 havde de fleste EU-producenter i stikprøven tab, hvilket som forklaret ovenfor navnlig skyldtes, at de startede deres produktion af samme vare på dette tidspunkt. I 2010 var den gennemsnitlige fortjeneste allerede på 8,31 %. Derefter faldt fortjenesten en anelse i 2011, hvor dumpingimporten begyndte at stige. Endelig led erhvervsgrenen væsentlige tab i UP, nemlig et fald på 276,6 % i forhold til 2011.
(119)
Tendensen for nettolikviditeten, som er de stikprøveudvalgte EU-producenters evne til at selvfinansiere deres aktiviteter, udviste ligeledes et udtalt fald på 81 % mellem 2011 og UP. Den steg gradvis fra 2010 og udviste en generel stigning i den betragtede periode.
(120)
Investeringsafkastet blev udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne.
(121)
Det fremgår af tabellen ovenfor, at investeringerne efter etableringsfasen i 2009, hvor erhvervsgrenen foretog omfattende investeringer i samme vare, konstant faldt mellem 2009 og 2011 og derefter steg i UP. Investeringerne var imidlertid på et lavt niveau i UP i forhold til 2009. Investeringerne i UP hang navnlig sammen med FoU og havde til formål at forbedre og vedligeholde produktionsteknologien og -processen for at øge effektiviteten. Erhvervsgrenen investererede navnlig i nye FoU-intensive varetyper, som ikke importeredes fra Kina i samme periode.
(122)
I modsætning hertil faldt investeringsafkastet med 34 % mellem 2009 og 2012. Det steg imidlertid konstant før UP, dvs., at det steg med 293 % mellem 2009 og 2011, men faldt med 186 % i UP i forhold til 2011.
(123)
Hvad angår evnen til at rejse kapital, blev det konstateret, at der var en konstant forringelse af EU-erhvervsgrenens evne til at skabe likviditet for samme vare og dermed en svækkelse af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
4.7. Konklusion om skade
(124)
Analysen af EU-erhvervsgrenens situation viser en tydelig nedadgående tendens for de fleste skadesindikatorer. I en situation med generelt stigende forbrug steg den samlede produktion i den betragtede periode. Selv om salgsmængderne steg, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel i UP i en situation med et højere forbrug i den betragtede periode. De gennemsnitlige salgspriser faldt markant i den betragtede periode og påvirkede de generelle økonomiske resultatindikatorer negativt, f.eks. rentabiliteten, likviditeten, investeringsafkastet og evnen til at rejse kapital.
(125)
I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde. Stigningen i EU-erhvervsgrenens salgsmængder var dog ledsaget af et omfattende fald i de gennemsnitlige salgspriser og i EU-erhvervsgrenens markedsandel.
(126)
Ud fra ovenstående bekræftede undersøgelsen navnlig, at EU-erhvervsgrenens salgspriser ligger under produktionsomkostningerne og dermed har en negativ virkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet og var på betydelige, negative niveauer i UP.
(127)
Kapaciteten udviklede sig dog positivt mellem 2009 og UP. Selv om investeringerne desuden ganske vist faldt mellem 2009 og UP, steg de dog mellem 2011 og UP. Dette skyldes, jf. betragtning 121, at de stikprøveudvalgte virksomheder fortsatte med at investere i samme vare ved bl.a. at koncentrere sig om varetyper i markedsnicher, hvor der endnu ikke importeres disse særlige forsknings- og innovationsintensive varetyper fra det pågældende land. Samtidig er det indlysende, at EU-erhvervsgrenen også skal være i stand til at producere og sælge store mængder af de mere grundlæggende varetyper (som for øjeblikket konkurrerer med dumpingimporten fra Kina) for at kunne sprede de faste omkostninger og opnå stordriftsfordele.
(128)
Det kan således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen ikke blot led væsentlig skade i UP, men også aktivt søgte at gøre sig mindre sårbar over for dumpingimporten af den pågældende vare ved at udvikle innovative varer, som endnu ikke importeres fra det pågældende land.
(129)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(130)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om dumpingimporten fra det pågældende land havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
5.1. Dumpingimportens virkninger
(131)
Undersøgelsen viste, at dumpingimporten steg drastisk i den betragtede periode og øgede mængden væsentligt med 596 % og markedsandelen med 366 %. Det bekræftes derfor, at importmængden og markedsandelen for den pågældende vare steg drastisk i den betragtede periode. Der er et tydeligt tidsmæssigt sammenfald mellem stigningen i dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens tab af markedsandele. Undersøgelsen fastslog endvidere, jf. betragtning 89, at dumpingimporten underbød EU-erhvervsgrenens priser i UP.
(132)
Undersøgelsen viste, at dumpingimportpriserne faldt med 27,2 % i den betragtede periode og førte til store underbudsmargener. Over for dette ekstreme prispres iværksatte EU-erhvervsgrenen en række omfattende bestræbelser for at nedbringe produktionsomkostningerne. Til trods for disse bestræbelser tvang de usædvanligt lave priser på den kinesiske import EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser yderligere til urentable niveauer. EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt således drastisk i den betragtede periode, og EU-erhvervsgrenen led tab i UP.
(133)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at tilstedeværelsen af dumpingimporten og den massive stigning i dumpingimportens markedsandel til priser, der konstant underbyder EU-erhvervsgrenens priser, har haft en afgørende indflydelse på den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
5.2. Virkningerne af andre faktorer
5.2.1. Import fra tredjelande
(134)
Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 11
Import fra tredjelande (i 1 000m2)
2009
2010
2011
UP
Mængde (i m2)
700
886
1 287
1 023
Indeks
100
127
184
146
Markedsandel
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Indeks
100
86
101
98
Gennemsnitspris EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Indeks
100
96
91
80
Kilde: Glass for Europe og klagen
(135)
Mængden af import fra andre tredjelande steg i den betragtede periode med 46 % i tråd med stigningen i EU-forbruget. Den tilsvarende markedsandel faldt i UP i forhold til 2011 (3,5 %), men var overordnet set stabil i den betragtede periode. Tyrkiet er den næststørste eksportør efterfulgt af Indien.
(136)
De foreliggende oplysninger vedrørende importen fra alle tredjelande viser, at den gennemsnitlige importpris var højere end den gennemsnitlige kinesiske importpris. Dette gælder også for enhedsprisen for hver af de særlige typer af den pågældende vare. På den anden side var tredjelandenes gennemsnitlige importpris på niveau med eller højere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige pris.
(137)
På denne baggrund og især i lyset af importmængden og markedsandelen fra tredjelande og dennes prisniveau, kan det foreløbig konkluderes, at importen fra tredjelande ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens skade.
5.2.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(138)
Eksportmængderne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
Tabel 12
De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportresultater
2009
2010
2011
UP
Eksportsalgsværdi (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indeks
100
103
142
36
Eksportsalgsmængde (i 1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indeks
100
117
185
52
Gennemsnitspris (EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indeks
100
87
77
70
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
(139)
De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportsalg steg mellem 2009 og 2011, men faldt pludseligt i UP med 74 % i værdi og med 71,9 % i mængde. Det fremgår af de stikprøveudvalgte kinesiske eksportørers besvarelser, at dette højst sandsynligt skyldes de meget lave kinesiske priser ved eksport til EU-erhvervsgrenens vigtigste eksportmarkeder (USA og Canada).
(140)
De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportsalg udgjorde 20 % af deres samlede salg udtrykt i mængde i 2009 (etableringsfasen), i 2010 11 % og som det højeste kun 14 % i 2011. 2012 viste et yderligere fald på 5 %, da disse EU-producenter kom i konkurrence med den kinesiske lavpriseksport til de største tredjelandes eksportmarkeder. Da EU-markedet er EU-erhvervsgrenens vigtigste marked, og da solcelleglas er forholdsvis tungt og skrøbeligt, hvilket medfører supplerende omkostninger ved transport over lange distancer (på grund af brud og korrosion), kan det således ikke på dette stadie konkluderes, at de stikprøveudvalgte EU-producenters forværrede eksportresultater bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen påførtes.
5.2.3. Udviklingen i forbruget
(141)
EU-forbruget steg som nævnt ovenfor mellem 2009 og UP med 49 %. Det var på sit højeste i 2011, hvor det steg med 81 % i forhold til 2009. EU-erhvervsgrenen var imidlertid ikke i stand til at drage fordel af denne stigning i forbruget. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt konstant i den betragtede periode, og faldet var på 25 % i UP i forhold til 2009 (- 14,1 % i forhold til 2011). Den kinesiske markedsandel steg derimod markant, selv da forbruget faldt mellem 2011 og UP, hvilket medførte en stigning på 64,8 % mellem 2011 og UP og en overordnet stigning på 366 % i hele perioden. Stigningen i den kinesiske import var på hele 596 % i den betragtede periode.
(142)
Da EU-forbruget steg i den betragtede periode, er dets udvikling af et sådant omfang, at det styrker årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, og forbruget er således ikke i sig selv en årsag til EU-erhvervsgrenens skade. Desuden var den kinesiske dumpingimport, selv i UP, hvor forbruget faldt, i stand til at øge markedsandelen på bekostning af EU-erhvervsgrenen. Derfor kan det foreløbigt konkluderes, at faldet i forbruget i UP ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført.
5.2.4. Tendenser for solcellemoduler
(143)
Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har til rådighed, går 80-85 % af salget af solcelleglas til producenter af solcellemoduler (fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og fotovoltaiske tyndfilmsmoduler) og ca. 15-20 % af salget går til producenter af flade solfangere, der producerer varmt vand. De tendenser, der er konstateret for solcellemoduler, har således en vigtig indvirkning på forbruget af solcelleglas. Forbruget af solcellemoduler steg konstant i hele samme periode, dvs. 2009-2012, og selv om der var en nedgang i 2012, var forbruget 221 % højere end i 2009 og 44 % højere end i 2010 (5). Det konstateredes desuden, at selv om efterspørgslen efter moduler i Unionen oprindeligt blev affødt af de faste afregningspriser, kunne det ikke konkluderes, at nedskæringerne i de faste afregningspriser (ultimo 2011, primo 2012) havde brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og skaden (6). Dette skyldtes, at efterspørgslen efter solcellemoduler fortsat var relativt høj i samme periode, dvs. 2009-2012.
(144)
Forbruget af solcellemoduler og dermed også efterspørgslen efter solcelleglas var således fortsat højt i den betragtede periode. Den mindre nedgang i 2012 kan ikke alene betragtes som en faktor af et sådant omfang, at den kunne bryde den etablerede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
5.2.5. Konklusion
(145)
Undersøgelsen har etableret en årsagssammenhæng mellem den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Kina. Andre mulige årsager til skaden såsom importen fra andre tredjelande, forbruget og markedsforholdene for nogle af brugerne som f.eks. producenter af solcellemoduler blev analyseret både individuelt og kumulativt, men ingen af dem var af et sådant omfang, at de kunne bryde den konstaterede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
(146)
Ud fra ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, som påvirkede EU-erhvervsgrenens situation, og dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det derfor foreløbigt, at dumpingimporten fra det pågældende land har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 6.
6. UNIONENS INTERESSER
(147)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for den foreløbige konklusionen om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser i forbindelse med den pågældende vare, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes, råvareleverandørernes og brugernes interesser.
6.1. EU-erhvervsgrenens interesser
(148)
EU-erhvervsgrenen beskæftigede i UP ca. 860 personer direkte i produktion og salg af samme vare. Undersøgelsen fastslog, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra det pågældende land i undersøgelsesperioden. Visse EU-producenter blev derfor nødt til at lukke deres produktionsanlæg, mens andre gik konkurs. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig.
(149)
Det forventes, at indførelsen af en antidumpingtold vil genoprette redelige handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på samme vare, så de afspejler produktionsomkostningerne, hvorved den kan forbedre rentabiliteten. Det kan også forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med positive virkninger for den overordnede økonomiske situation. Derudover burde EU-erhvervsgrenen være i stand til at få bedre adgang til kapital og foretage yderligere investeringer i FoU og innovation på markedet for solcelleglas. Endelig er det sandsynligt, at de EU-producenter, der blev nødt til at indstille produktion som følge af presset fra den kinesiske dumpingimport, vil genoptage deres erhvervsaktiviteter. Med dette scenarie vil ikke blot de eksisterende arbejdspladser blive sikret, men der ville også være en rimelig udsigt for yderligere produktionsudvidelser og øget beskæftigelse.
(150)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, forventes der yderligere tab af markedsandele med en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet til følge. Dette ville ikke være bæredygtigt på kort til mellemlang sigt. Udover de mange EU-producenter, der allerede er blevet tvunget ud af markedet, kunne andre producenter således være i fare for konkurs, hvilket på kort til mellemlang sigt sandsynligvis ville betyde, at EU-erhvervsgrenen går i opløsning, hvilket vil få alvorlige konsekvenser for de eksisterende arbejdspladser.
(151)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold.
6.2. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser
(152)
For de to samarbejdsvillige importører bestod deres vigtigste forretningsaktivitet af handel med den pågældende vare. De havde begge diversificeret deres indkøb af den pågældende vare, dvs., at de ikke kun indkøbte fra Kina men også fra Unionen og tredjelande.
(153)
Det blev påstået, at indførelsen af foranstaltninger over for den pågældende vare vil påvirke importørernes aktiviteter negativt. For det første vil indførelsen af en told ikke betyde, at der ikke længere importeres fra Kina. Selv om det kan forventes, at indførelsen af foranstaltninger kan få en negativ virkning for den økonomiske situation hos importører, der udelukkende eller overvejende importerer fra Kina, kan importørerne i lyset af muligheden for at købe fra tredjelande forventes at være fleksible og foretage et skift i deres forsyningskilder, hvis det skønnes nødvendigt.
(154)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger på det foreslåede niveau kan få en vis negativ indvirkning på situationen hos de ikke forretningsmæssigt forbundne importører af den pågældende vare, men at denne indvirkning afbødes af det forhold, at importører og forhandlere kan anvende andre forsyningskilder både fra tredjelande og EU-erhvervsgrenen, og sidstnævnte har kapaciteten til at øge sin produktion, og at det vil under alle omstændigheder ikke opveje den positive indvirkning på de øvrige parter.
6.3. Råvareleverandørernes interesser
(155)
Ingen råvareleverandører samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Da der ikke forelå data fra disse leverandører, var der ingen dokumentation for, at indførelsen af foranstaltninger vil være i strid med disse parters interesser.
6.4. Brugernes interesser
(156)
Alle de brugere, der besvarede spørgeskemaet, er producenter af solcellemoduler og/eller solfangere. Tre brugere går kraftigt ind for indførelsen af antidumpingtold og påstår, at EU-erhvervsgrenen producerer solcelleglas af en bedre kvalitet, som de kinesiske virksomheder ikke altid kan levere. Derimod var tre andre brugere imod indførelsen af antidumpingforanstaltninger. Disse brugere forventer, at indførelsen af antidumpingtold vil få en negativ indvirkning på deres forretninger. De forventer, at de ikke vil kunne overvælte prisstigningerne på de endelige forbrugere på grund af den vanskelige situation i erhvervsgrenen for solcellemoduler.
(157)
I henhold til de oplysninger, som brugerne indsendte, udgør solcelleglas kun ca. 6-8 % af de samlede omkostninger til solcellemoduler. Solcelleglas udgør således kun en begrænset del af omkostningerne og af den endelige værdi af solcellemoduler. Desuden kan det anslås, at hvis der indføres antidumpingtold på solcelleglas, der importeres fra Kina, vil indvirkningen på de samlede omkostninger til solcellemoduler blive mindre end 1 %. Dette skyldes især, at de samarbejdsvillige brugere køber betydelige mængder af solcelleglas for EU-producenterne. Mens en eventuel indførelse af antidumpingtold sandsynligvis vil medføre mindre prisstigninger på råvarer til solcellemoduler, vil de således ikke få væsentlige negative indvirkninger på omkostningerne og de endelige priser i EU-erhvervsgrenen for solcellemoduler.
(158)
Flere af brugerne har desuden allerede andre forsyningskilder såsom Tyrkiet og Indien, som ikke vil blive negativt påvirket, hvis der indføres antidumpingtold. Andre brugere kan også foretage et skift i forsyningskilder og indkøbe enten fra tredjelande eller fra EU-erhvervsgrenen.
(159)
Ud fra ovenstående afvises påstandene fra visse brugere imod indførelsen af foranstaltninger foreløbigt.
6.5. Konkurrenceaspekter
(160)
En importør påstod, at da visse EU-producenter deltog i et internationalt kartel for planglas (solcelleglas indgår heri) og fik en bøde i 2007 af Europa-Kommissionen, anvender de antidumpingtolden som et instrument til at genvinde de tab, de oplevede som følge af bøderne for kartelvirksomhed og som følge af tabte markedsandele i Unionen. Hvis adgangen til EU-markedet desuden begrænses ved hjælp af antidumpingtold, vil EU-producenterne have stærkere incitamenter til at indgå i kartelvirksomhed eller anden konkurrencegrænsende adfærd vedrørende varer, der ikke kan sælges i store mængder som f.eks. møbler.
(161)
Disse påstande blev foreløbigt afvist. Indledningsvis ophørte kartellet sin virksomhed senest i 2007. Kartelvirksomheden havde således ingen indvirkning på erhvervsgrenen i den betragtede periode. Dernæst vedrørte det ikke nogen af EU-producenterne i stikprøven eller hovedparten af de nuværende EU-producenter med de største salgsmængder. Sluttelig forventes den eventuelle indførelse af antidumpingtold ikke at få nogen indvirkning på EU-erhvervsgrenens konkurrenceadfærd, da det ikke vil ændre strukturen på EU-markedet, og da virksomhederne har en generel forpligtelse til at efterleve EU's og medlemsstaternes gældende konkurrenceregler, uanset om der indføres told eller ej.
(162)
En importør påstod desuden, at indførelsen af told vil få negative indvirkninger på EU-markedet for antirefleksbehandlet solcelleglas. Dette marked, som importøren definerede som et beslægtet marked, domineres i overvejende grad af EU-producenterne, og indførelsen af foranstaltninger vil således styrke deres position på bekostning af de konkurrerende leverandører af antirefleksbehandling. Det blev endvidere påstået, at importørerne havde vanskeligt ved at opnå ordrer fra EU-producenterne eller ved at få leveret disse ordrer inden for en rimelig frist og til rimelige priser.
(163)
Indledningsvis er markedet for antirefleksbehandling omfattet af undersøgelsen og er ikke et beslægtet marked. Undersøgelsen viste, at EU-producenterne ganske rigtigt stadig er konkurrencedygtige i dette nichemarked til trods for deres relativt høje priser, hvilket skyldes den tilsyneladende lavere kvalitet af refleksbehandlet solcelleglas, der importeres fra Kina. Der blev dog ikke fremlagt bevis for, at EU-erhvervsgrenen ikke ville kunne imødekomme en sandsynlig stigning i efterspørgslen efter antirefleksbehandlet solcelleglas. Denne påstand afvises følgelig på dette stadium. Hvad angår påstandene om, at EU-producenterne har afvist at levere ordrer rettidigt og til rimelige priser, er det helt op til den enkelte producent at fastlægge sin forretningsstrategi i det omfang, at producenten eller producenterne ikke alene eller sammen indtager en dominerende markedsposition. Der er tilstrækkelig konkurrence på EU-markedet til at skifte leverandør eller bruge flere leverandører. Påstanden blev derfor også foreløbig afvist.
6.6. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(164)
Ud fra ovenstående konkluderedes det foreløbigt ud fra en vurdering af samtlige interesser som helhed, herunder EU-erhvervsgrenens, importørers og brugeres interesser, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger på importen af solcelleglas med oprindelse i Kina.
7. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(165)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
7.1. Skadestærskel
(166)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen til ophør uden dog at overstige den konstaterede dumpingmargen.
(167)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. En fortjenstmargen på 8,3 % af omsætningen anses således for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping. Denne fortjenstmargen er baseret på de stikprøveudvalgte EU-producenters gennemsnitlige fortjeneste i 2010, hvor importen af den pågældende vare stadig var begrænset og derfor endnu ikke kunne have fordrejet de normale konkurrenceforhold.
(168)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på 8,3 % til produktionsomkostningerne i UP for EU-producenterne i stikprøven.
(169)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina som fastlagt ved beregningen af prisunderbud og et vejet gennemsnit af den ikke-skadevoldende pris for samme vare, som de stikprøveudtagne EU-producenter solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.
7.2. Midlertidige foranstaltninger
(170)
Ud fra ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af solcelleglas med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(171)
Antidumpingtolden blev således fastlagt ved at sammenligne skadestærsklerne og dumpingmargenerne, jf. ovenstående. Følgelig udgør den midlertidige antidumpingtold udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig antidumpingtold
Xinyi gruppen
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe-gruppen
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass-gruppen
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Alle andre virksomheder
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Antidumpingtoldsatserne for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med denne undersøgelse blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande, som er fremstillet af virksomhederne og dermed af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. Da der var en høj samarbejdsgrad blandt de eksporterende producenter (over 80 %, jf. betragtning 15), blev denne told baseret på den højeste individuelle skadesmargen, der blev fastlagt for de eksporterende producenter i stikprøven. Tolden for »andre samarbejdsvillige virksomheder« er baseret på et vejet gennemsnit af eksportørerne i stikprøven og gælder for alle samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven (med undtagelse af Henan Yuhua, som er pålagt en individuel told som følge af virksomhedens anmodning om en individuel undersøgelse, jf. betragtning 48).
(173)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes til Kommissionen (7) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
7.3. Endelige bestemmelser
(174)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af solcelleglas bestående af hærdet planglas af natronkalk med et jernindhold på under 300 ppm, en soltransmission på over 88 % (målt i henhold til AM1.5 300-2 500 nm), en varmebestandighed på indtil 250 °C (målt i henhold til EN 12150), en temperatursvingningsmodstand på Δ 150 K (målt i henhold til EN 12150) og en mekanisk modstandsdygtighed på 90 N/mm2 eller mere (målt i henhold til EN 1288-3), som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7007 19 80 (Taric-kode 7007198010) , og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Midlertidig antidumpingtold
Taric tillægskode
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er anført i bilag I
38,4 %
Alle andre virksomheder
42,1 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten fra GD for Handel inden for en måned fra denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. november 2013.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1205/2013,
annettu 26 päivänä marraskuuta 2013,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1. Vireillepano
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä28 päivänä helmikuuta 2013 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuonnissa unioniin.
(2)
Tutkimus pantiin vireille, kun EU ProSun Glass, jäljempänä ’valituksen tekijä’, esitti 15 päivänä tammikuuta 2013 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia aurinkopaneeleissa käytettävän lasin kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanoa varten.
(3)
Vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen komissiolle ilmoitettiin, että tuote oli määritelty virheellisesti vireillepanoilmoituksen 2 kohdassa. Tätä varten Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin vireillepanoilmoitusta koskeva oikaisu (3), jolla kyseinen pieni virhe korjattiin.
(4)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä27 päivänä huhtikuuta 2013 julkaistulla ilmoituksella (4) Kiinasta peräisin olevan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuontia unioniin koskevan rinnakkaisen tukien vastaisen menettelyn aloittamisesta ja pani vireille erillisen tutkimuksen.
1.2. Tuonnin kirjaaminen
(5)
Pyyntö asianomaisesta maasta peräisin olevan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuonnin kirjaamisesta vastaanotettiin valituksen yhteydessä, mutta se peruutettiin myöhemmin 2 päivänä lokakuuta 2013.
1.3. Asianomaiset osapuolet
(6)
Komissio ilmoitti virallisesti tutkimuksen vireillepanosta valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, tuojille, kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille sekä Kiinan viranomaisille. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää mahdollisuutta tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Komissio ilmoitti myös mahdollisten vertailumaiden tuottajille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan.
1.3.1. Otanta
a) Unionin tuottajia koskeva otanta
(7)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonala koostuu tällä hetkellä seitsemästä aktiivisesta tuottajasta, joista kaksi on pk-yrityksiä. Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajia edustavan otoksen. Otokseen sisältyi neljä unionin tuottajaa, joiden komissio tiesi ennen tutkimuksen vireillepanoa tuottavan aurinkopaneeleissa käytettävää lasia. Komissio valitsi otoksen samankaltaisen tuotteen sellaisen suurimman edustavan myyntimäärän perusteella, joka oli toteutunut 1 päivän tammikuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisenä aikana. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta oli yli 50 prosenttia. Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille unionin tuottajien ehdotetusta otoksesta asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettuun asiakirja-aineistoon liitetyllä ilmoituksella. Komissio lähetti myös unionin tuottajille kirjeen, jossa niille ilmoitettiin ehdotetusta otoksesta. Vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia kehotettiin myös esittämään kantansa alustavasta otoksesta.
(8)
Yksi pk-yritys ilmoitti haluavansa tulla sisällytetyksi otokseen. Komissio päätti sisällyttää otokseen sen ja toisen yrityksen, jonka myynnin osuus oli suurempi, ja poistaa otoksesta yrityksen, jonka myyntimäärä oli alhaisin. Alustavasti valitusta otoksesta ei saatu muita huomautuksia. Näin ollen komissio lisäsi alun perin ehdotettuun otokseen kaksi yritystä ja poisti siitä yhden.
(9)
Tarkastuskäyntien jälkeen komissio päätti poistaa vielä yhden viidestä otokseen valitusta yrityksestä, koska havaittiin, että kyseinen yritys ei ole unionin tuotannonalaa edustava. Se oli käynnistysvaiheessa (mikä ei koske koko unionin tuotannonalaa), minkä vuoksi sen kannattavuussuuntaus ei olisi antanut oikeaa kuvaa unionin tuotannonalan tilanteesta.
(10)
Näin ollen komissio valitsi lopulta neljän unionin tuottajan otoksen. Lopullisen otoksen osuus unionin tuotannonalan myynnistä unionin markkinoilla on 79 prosenttia. Otoksen katsotaan siis edustavan unionin tuotannonalaa.
(11)
Seitsemästä unionin tuottajasta kolme pyysi perusasetuksen 19 artiklan perusteella, että niiden identiteetti pidetään luottamuksellisena. Ne väittivät, että niiden identiteetin paljastaminen voisi johtaa niiden liiketoimintaan kohdistuviin merkittäviin haitallisiin vaikutuksiin. Niiden pyyntöä tarkasteltiin ja se havaittiin perustelluksi. Ottaen huomioon unionin tuottajien vähäinen määrä päätettiin myös olla paljastamatta niiden unionin tuottajien nimiä, jotka eivät pyytäneet nimettömänä pysymistä, koska niiden nimien paljastaminen saattaisi tahattomasti johtaa myös muiden identiteetin paljastumiseen. Yrityksen Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH, jäljempänä ’GMB/IF’, identiteetti on jo kuitenkin tiedossa, koska se ilmoitti julkisesti olevansa yksi valituksen tekijöistä.
b) Etuyhteydettömiä tuojia koskeva otanta
(12)
Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, kaikkia etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.
(13)
Neljä etuyhteydetöntä tuojaa vastasi vireillepanoilmoituksen liitteenä olevaan otantalomakkeeseen mutta vain kaksi toimitti erillisen kyselylomakevastauksen. Yhteistyössä toimineiden tuojien vähäisen määrän vuoksi otantaa ei katsottu tarpeelliseksi.
c) Vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(14)
Vientiä harjoittavien tuottajien suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan 1 päivän tammikuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2012 väliseltä ajalta.
(15)
Kaksitoista kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää, joiden osuus Kiinasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tällä kaudella oli yli 95 prosenttia, toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen.
(16)
Komissio valitsi saatujen tietojen perusteella ja perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti viiden vientiä harjoittavan tuottajan alustavan otoksen, joka perustui aurinkopaneeleissa käytettävän lasin unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa.
(17)
Kaikille asianomaisille osapuolille sekä Kiinan viranomaisille ilmoitettiin ehdotetusta otoksesta ja niitä kehotettiin toimittamaan huomautuksia. Analysoituaan saadut huomautukset komissio päätti säilyttää ehdotetun viiden yrityksen otoksen, ja kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin lopullisesti valitusta otoksesta.
(18)
Tämän jälkeen tutkimuksessa kävi ilmi, että kaksi otokseen valittua vientiä harjoittavaa tuottajaa oli ilmoittanut unioniin suuntautuvan vientimyyntinsä liian suureksi, minkä vuoksi ne oli sisällytetty otokseen perusteettomasti. Näin ollen molemmat yritykset jätettiin pois otoksesta sen jälkeen, kun niille oli annettu mahdollisuus toimittaa huomautuksia asiasta. Analysoituaan yritysten toimittamat huomautukset komissio päätteli, että ne eivät olleet toimittaneet virheellisiä lukuja tahallisesti, ja päätti pitää niitä edelleen yhteistyössä toimivina osapuolina perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
(19)
Sen jälkeen kun nämä yritykset oli jätetty pois otoksesta harkittiin muiden vientiä harjoittavien tuottajien sisällyttämistä siihen. Kun kuitenkin molemmat poisjättämiset tapahtuivat tutkimuksen myöhäisessä vaiheessa, tätä ei pidetty mahdollisena, koska tutkimuksen saattaminen päätökseen lakisääteisessä määräajassa olisi voinut vaarantua.
(20)
Aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientiä harjoittavien tuottajien tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien tarkistettuun otokseen sisältyvät näin ollen seuraavat:
-
Flat Solar Glass Group Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset, jäljempänä ’Flat Glass Group’;
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings, jäljempänä ’Xinyi’, ja siihen etuyhteydessä oleva kauppias;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset, jäljempänä ’Hehe Group’.
(21)
Komissio korjasi Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnin kokonaismäärän sen jälkeen, kun sille ilmoitettiin kyseisten kahden vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynnin yliarvioinnista (ks. 18 kappale). Lopullisen otoksen osuus tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä 1 päivän tammikuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisenä aikana on yli 50 prosenttia yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoituksen mukaan. Sen vuoksi otosta pidetään edustavana Kiinasta unioniin suuntautuvan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin vientimäärien osalta.
d) Kyselylomakevastaukset ja tarkastuskäynnit
(22)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka olivat sitä pyytäneet, sekä otokseen valituille unionin tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja niiden järjestöille sekä käyttäjille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa.
(23)
Kyselylomakevastaukset saatiin neljältä kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, kaikilta otokseen valituilta unionin tuottajilta, kahdelta etuyhteydettömältä unionin tuojalta ja 12 käyttäjältä.
(24)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuvan vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten tai yritysryhmien toimitiloihin:
(a)
Unionin tuottajat
-
GMB/IF ja muut yritykset, joihin sovelletaan luottamuksellista kohtelua
(b)
Tuojat
-
Vetrad NV, Alankomaat
(c)
Käyttäjät
-
Sunerg Solar SRL, Italia
(d)
Vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa
-
Otokseen valitut yritykset:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co. Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co. Ltd; Flat Solar Glass Group Co. Ltd; Shanghai Flat Glass Co. Ltd, jäljempänä ’Flat Glass Group’
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd and Xinyi Solar (Hong Kong) Limited, jäljempänä ’Xinyi Group’
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co. Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co. Ltd.,), and Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co. Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co. Ltd., jäljempänä ’Hehe Group’
-
Yritykset, joihin sovelletaan yksilöllistä tarkastelua
-
Henan Yuhua New Material Co. Ltd, jäljempänä ’Henan Yuhua’
(e)
Vertailumaassa toimiva tuottaja
-
Niille Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdassa määriteltyä markkinatalouskohtelua, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaana olevaa Turkkia koskevien tietojen perusteella, mistä syystä seuraavan yrityksen toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turkki.
1.3.2. Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(25)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2012 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2009 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1. Tarkasteltavana oleva tuote
(26)
Tutkimuksen kohteena oleva tuote on aurinkopaneeleissa käytettävä lasi, joka on karkaistua tasomaista soodakalkkilasia, jonka rautapitoisuus on alle 300 ppm, aurinkoenergian läpäisyaste yli 88 % (mitattuna olosuhteissa AM1,5 300-2 500 nm), lämmönkestävyys 250 °C (mitattuna EN 12150 -standardin mukaan), lämpöshokinkestävyys Δ 150 K (mitattuna EN 12150 -standardin mukaan) ja jonka mekaaninen lujuus on vähintään 90 N/mm2 (mitattuna EN 1288-3 -standardin mukaan), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(27)
Tarkasteltavana oleva tuote kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin ex 7007 19 80.
(28)
Aurinkopaneeleissa käytettävä lasi on yksi komponenteista, jota käytetään sähköä tuottavien kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja ohutkalvotekniikkaan perustuvien aurinkosähkömoduulien sekä lämmintä vettä tuottavien litteiden lämmönkeräinten valmistukseen.
2.2. Samankaltainen tuote
(29)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevalla tuotteella ja Kiinan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella, unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella sekä vertailumaana toimineen Turkin kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
2.3. Tuotteen määritelmää koskevat väitteet
(30)
Yksi tuoja pyysi kasvihuoneiden rakentamiseen käytettävän puutarhalasin jättämistä tutkimuksen soveltamisalan ulkopuolelle sillä perusteella, että kasvihuoneissa käytetään hyvin erikokoisia laseja kun taas aurinkopaneeleissa käytettävää lasia tuotetaan vain tietyn kokoisena. Lisäksi tuoja toimitti todistuksen, jonka mukaan osa sen tuonnista muodostui lasista, jonka rautapitoisuus on yli 300 ppm. Tämä vuoksi kyseinen osa tuodusta puutarhalasista ei selvästikään kuulu tämän tutkimuksen soveltamisalaan.
(31)
Eräs toinen tuoja väitti, että sen tuomalla huonekalulasilla (jota käytetään mm. lasihyllyihin, paneelitäytteisiin, pöytätasoihin, liukuoviin ja kattopaneelituotteisiin) on samat tai hyvin samanlaiset tekniset ominaisuudet kuin aurinkopaneeleihin käytettävällä lasilla, mutta pyysi sen jättämistä tutkimuksen soveltamisalan ulkopuolelle, koska sillä on eri käyttötarkoitukset. Toimitetun näytön perusteella vaikuttaa kuitenkin siltä, että suurimmalla osalla sen tuomasta lasista ei ole kaikkia aurinkopaneeleissa käytettävän lasin teknisiä ominaisuuksia, jotka kuvataan 26 kappaleessa. Tuodun lasin kuudessa lajissa rautapitoisuus on paljon korkeampi kuin 300 ppm, kun taas yhdessä lajissa rautapitoisuus on alle 300 ppm mutta sen aurinkoenergian läpäisyaste on merkittävästi alempi kuin 88 prosenttia, joka on vähimmäisvaatimus, jotta tuote voidaan määritellä aurinkopaneeleissa käytettäväksi lasiksi. Tuoja väitti, että vaikka kyseiset lasilajit eivät täytäkään yhtä aurinkopaneeleissa käytettävän lasin teknisistä ominaisuuksista, jotka esitetään 26 kappaleessa, ne ovat aurinkopaneeleissa käytettävän lasin ensisijaisen luokittelun mukaisia eli karkaistua tasomaista soodakalkkilasia. Komissio on alustavasti sitä mieltä, että vain ne lasilajit, jotka täyttävät kaikki aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tekniset ominaisuudet, kuuluvat tutkimuksen soveltamisalaan. Näin ollen päätellään alustavasti, että kyseisen tuojan tuomat edellä mainitut lasilajit eivät kuulu tämän tutkimuksen soveltamisalaan.
(32)
Sitä vastoin kasvihuone- ja huonekalulasin kaikki lajit, joilla saattaa olla samanlaisia teknisiä ominaisuuksia kuin aurinkopaneeleissa käytettävällä lasilla, kuuluvat tässä vaiheessa edelleen tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään, koska niitä voidaan mahdollisesti käyttää aurinkopaneeleissa.
(33)
Tuoja väitti myös, että float-lasi olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska sen tuotantoprosessi on erilainen kuin valssatun lasin, jota tuoja pitää ainoana aurinkopaneeleissa käytettävän lasin lajina. Lisäksi koska float-lasiset kodinsisustustuotteet eivät väitteen mukaan voi korvata aurinkopaneeleissa käytettävää lasia, float-lasia ei pitäisi pitää samankaltaisena tuotteena vaan se pitäisi jättää tutkimuksen soveltamisalan ulkopuolelle. Komissio katsoo alustavasti, että float-lasia ei voida jättää tutkimuksen soveltamisalan ulkopuolelle, koska sillä on kaikki 26 kappaleessa esitetyt tekniset ominaisuudet. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että float-lasia voidaan selvästi käyttää aurinkopaneeleissa käytettävänä lasina ja sekä unionin tuotannonala että kiinalaiset viejät tuottavat sitä. Näin ollen päätellään alustavasti, että float-lasi kuuluu tutkimuksen soveltamisalaan.
3. POLKUMYYNTI
3.1. Markkinatalouskohtelu
(34)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta tulevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset.
(35)
Kyseiset perusteet ovat lyhyesti seuraavat:
(1)
liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinaedellytysten perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa;
(2)
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan;
(3)
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
(4)
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden; ja
(5)
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(36)
Kymmenen yhteistyössä toiminutta yritystä haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan d alakohdan mukaisesti otokseen valittujen yritysten toimitiloihin samoin kuin niiden yritysten toimitiloihin, joille oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, tehtiin markkinatalouskohtelua koskeva tarkastuskäynti (ks. 48 kappale).
(37)
Markkinatalouskohtelua koskeva määrittäminen tehtiin jäljempänä esitettyjen neljän yrityksen tai yritysryhmän osalta.
-
Otokseen valitut yritykset
-
Zhejiang Jiafu Glass Co. Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co. Ltd; Flat Solar Glass Group Co. Ltd; Shanghai Flat Glass Co. Ltd, jäljempänä ’Flat Glass Group’;
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd ja Xinyi Solar (Hong Kong) Limited, jäljempänä ’Xinyi Group’,
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co. Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co. Ltd.,), and Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co. Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co. Ltd., jäljempänä ’Hehe Group’.
-
Yritykset, joihin sovelletaan yksilöllistä tarkastelua
-
Henan Yuhua New Materials Co. Ltd, jäljempänä ’Henan Yuhua’.
(38)
Komissio hankki kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelua koskevissa hakemuksissa annetut tiedot asianomaisten yritysten toimitiloissa.
(39)
Etuyhteydessä olevien osapuolten tapauksessa komissio tarkastelee, täyttääkö etuyhteydessä olevien yritysten ryhmä kokonaisuudessaan markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevat edellytykset. Tästä syystä tapauksissa, joissa kiinalaisen hakijan tytäryritys tai muu hakijaan etuyhteydessä oleva yritys osallistuu suoraan tai välillisesti tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon tai myyntiin, markkinatalouskohtelun myöntämistä koskeva tutkimus tehdään jokaiselle yritykselle erikseen, samoin kuin koko konsernille.
(40)
Neljän vientiä harjoittavan tuottajan (yritysryhmän) - yhteensä 11 oikeushenkilöä - markkinatalouskohtelupyynnöt tutkittiin.
(41)
Tutkimuksessa kävi ilmi, ettei mikään neljästä markkinatalouskohtelua pyytäneestä vientiä harjoittavasta tuottajasta (yritysryhmästä) pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia.
(42)
Erityisesti kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa ei onnistunut osoittamaan, joko yksittäin tai ryhmänä, että niillä oli yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti, eivätkä ne näin ollen täyttäneet markkinatalouskohtelua koskevaa vaatimusta 2.
(43)
Mikään neljästä vientiä harjoittavasta tuottajasta, joko yksittäin tai ryhmänä, ei myöskään pystynyt osoittamaan, että niihin ei kohdistu aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä. Näin ollen nämä yritykset tai yritysryhmät eivät täyttäneet markkinatalouskohtelua koskevaa vaatimusta 3. Lisäksi kaikki neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää hyötyi suotuisasta verokohtelusta.
(44)
Yksi näistä vientiä harjoittavista tuottajista ei myöskään täyttänyt vaatimusta 3 sillä perusteella, että useat yritykset ryhmän sisällä - heikosta taloudellisesta tilanteestaan huolimatta - saivat merkittävää rahoitusta tutkimusajanjaksolla (ja ennen sitä) koroilla, jotka normaaleissa markkinatalousolosuhteissa varattaisiin vain taloudellisesti vakaassa asemassa oleville yrityksille. Toinen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä ei täyttänyt vaatimusta 3 sillä perusteella, että yritykset ryhmän sisällä ostivat maakaasua alemmin hinnoin valtio-omisteiselta kaasuntoimittajalta.
(45)
Komissio ilmoitti markkinatalouskohtelua koskevan tutkimuksen tulokset asianomaisille yrityksille, Kiinan viranomaisille ja valituksen tekijälle ja pyysi niitä esittämään huomautuksia asiasta.
(46)
Saadut huomautukset eivät olleet sellaisia, että komissio olisi muuttanut alustavia päätelmiään niiden perusteella. Kun jäsenvaltioita oli kuultu 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti, kaikille markkinatalouskohtelua pyytäneille ilmoitettiin yksittäin ja virallisesti 13 päivänä syyskuuta 2013 komission lopullisista päätelmistä niiden markkinatalouskohtelupyyntöjen osalta.
(47)
Yksikään neljästä yhteistyössä toimineesta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä, joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistettuja vaatimuksia, minkä vuoksi niiden markkinatalouskohtelua koskevat pyynnöt hylättiin.
3.2. Yksilöllinen tarkastelu
(48)
Toinen niistä kahdesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, jotka oli alunperin sisällytetty otokseen mutta jätetty sen ulkopuolelle myöhemmin (ks. 18 kappale), oli pyytänyt yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti siinä tapauksessa, että sitä ei sisällytetä otokseen. Sen jälkeen kun yritys oli jätetty pois otoksesta ja ottaen huomioon, että sen markkinatalouskohtelua koskeva tarkastuskäynti oli jo suoritettu (ks. 37 kappale), katsottiin että ei olisi kohtuuttoman työlästä myöntää tälle yritykselle yksilöllistä tarkastelua. Muut otoksen ulkopuoliset vientiä harjoittavat tuottajat eivät pyytäneet yksilöllistä tarkastelua.
3.3. Normaaliarvo
3.3.1. Vertailumaan valinta
(49)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti komissio esitti vireillepanoilmoituksessa, että normaaliarvo määritetään markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan hinnan tai laskennallisen arvon perusteella tai jos soveltuvaa markkinataloutta toteuttavaa kolmatta maata ei löydy, normaaliarvo määritetään unionin hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Ennen unionin hintojen käyttämistä komissio tutkii kaikki mahdollisuudet soveltuvan vertailumaan valitsemiseksi.
(50)
Asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään huomautuksia vertailumaan valinnasta ja unionin hintojen käytöstä.
(51)
Huomautuksia saatiin alan kiinalaiselta kauppakamarilta (China Chamber of Commerce for Export/Import of Light Industrial Products and Arts-crafts), jäljempänä ’CCCLA’, etuyhteydettömältä tuojalta sekä kahdelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, jotka kaikki vastustivat unionin hintojen käyttöä normaaliarvon määrittämiseen. Soveltuviksi vertailumaiksi ehdotettiin Turkkia ja Intiaa.
(52)
Voidakseen tutkia kaikki mahdollisuudet soveltuvan vertailumaan valintaa varten komission yksiköt ovat yksilöineet 11 markkinataloutta toteuttavaa kolmatta maata, joissa on aurinkopaneeleissa käytettävän lasin mahdollista tuotantoa, ja ovat pyytäneet julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella 24:ää yritystä näissä maissa toimimaan yhteistyössä komission kanssa. Nämä maat ovat Australia, Etelä-Afrikka, Etelä-Korea, Intia, Indonesia, Japani, Saudi-Arabia, Taiwan, Thaimaa, Turkki ja Yhdysvallat.
(53)
Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella vain Intiassa ja Turkissa tuotetaan samankaltaista tuotetta Kiinan ja unionin lisäksi. Voidakseen arvioida asianmukaisesti Turkin ja Intian soveltuvuutta vertailumaaksi komissio analysoi tietoja, jotka koskivat samankaltaista tuotetta ja etenkin tuottajien lukumäärää, kotimarkkinoiden kokoa, tuonnin tasoa sekä kaupan esteiden ja muiden kuin kaupan esteiden merkitystä molemmissa maissa. Komissiolle ilmoittautui ja ilmaisi halukkuutensa toimia yhteistyössä kuitenkin vain yksi turkkilainen yritys, vaikka komissio yritti useaan otteeseen saada myös intialaisia tuottajia toimimaan yhteistyössä.
(54)
Turkki on markkinataloutta toteuttava kolmas maa. Samankaltaiseen tuotteeseen sovelletaan 3 prosentin tuontitullia (suosituimmuustulli). Turkin ja EU:n tulliliiton vuoksi kahdenvälisesti sovellettava tuontitulli on 0 prosenttia. Samankaltaiseen tuotteeseen ei vaikuta kohdistuvan muita tulleja tai muita merkittäviä muita kuin kaupan esteitä.
(55)
Sen turkkilaisen tuottajan mukaan, joka ilmoitti olevansa halukas toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa, se on ainoa yritys, joka tuottaa samankaltaista tuotetta Turkissa. Yrityksellä on merkittävää tuotantoa ja se sekä vie että myy kotimarkkinoilla samankaltaista tuotetta, ja sen vientimäärä on suurempi kuin kotimarkkinoilla myyty määrä.
(56)
Kaupan ja muiden kuin kaupan esteiden puutteesta huolimatta Turkin markkinoille ei tuotu käytännössä lainkaan aurinkopaneeleissa käytettävää lasia tutkimusajanjaksolla. Komission tutkimuksessa vahvistettiin, että yhteistyössä toiminut vertailumaan tuottaja sai kohtuullista muttei liiallista voittoa tutkimusajanjaksolla.
(57)
Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon kaikki tutkimuksen tässä vaiheessa käytettävissä olevat tiedot Turkki on valittu alustavasti vertailumaaksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.
3.3.2. Normaaliarvo
(58)
Koska kaikki markkinatalouskohtelua koskevat pyynnöt evättiin, normaaliarvo kaikille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen tietojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.
(59)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensin, oliko samankaltaisen tuotteen myynti Turkissa riippumattomille asiakkaille edustavaa. Yhteistyössä toimineen turkkilaisen samankaltaisen tuotteen tuottajan myynnin todettiin olevan määrältään edustavaa Turkin kotimarkkinoilla verrattuna otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien unioniin viemään tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.
(60)
Tämän jälkeen komissio tutki, voidaanko kyseisen myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan myynnin osuus. Myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tätä varten määritettiin turkkilaisen tuottajan tuotantokustannukset tutkimusajanjakson aikana.
(61)
Niiden tuotelajien osalta, joiden myyntimäärästä kotimarkkinoilla yli 80 prosenttia ylitti kustannukset ja joiden keskimääräinen painotettu myyntihinta vastasi vähintään yksikkötuotantokustannuksia, normaaliarvo tuotelajeittain laskettiin kyseisen lajin kokonaismyynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei.
(62)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen hinta tutkimusajanjaksolla.
(63)
Sellaisten tuotelajien osalta, joiden myynti ei ollut kannattavaa, normaaliarvo määritettiin laskennallisesti käyttämällä turkkilaisen tuottajan valmistuskustannuksia, joihin oli lisätty myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto turkkilaisen tuottajan niiden tuotelajien osalta, joiden myynti oli kannattavaa.
(64)
Turkin kotimarkkinoilla ei myyty useita tuotelajeja, koska aurinkopaneeleissa käytettävään lasiin sovellettavaa pinnoitustekniikkaa ei käytetty Turkissa tutkimusajanjaksolla tuotettuun lasiin ja koska mitään turkkilaisesta aurinkopaneeleihin käytettävästä lasista ei tuotettu float-tuotantoprosessilla. Sen vuoksi niiden tuotelajien, joita ei myyty Turkissa tutkimusajanjaksolla mutta joita vietiin Kiinasta unioniin, normaaliarvo oli määritettävä laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti turkkilaisen vertailutuottajan valmistuskustannusten perusteella, joihin lisättiin kohtuulliset myynti-, yleis- ja hallintokulut sekä kohtuullinen voittomarginaali. Pinnoituskustannukset ja float-tuotantoprosessin kustannukset perustuivat unionin tuotannonalan toimittamiin tietoihin.
3.4. Vientihinnat
(65)
Vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
3.5. Vertailu
(66)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Polkumyyntimarginaalit määritettiin vertailemalla otokseen valittujen viejien yksittäisiä vientihintoja noudettuna lähettäjältä -tasolla vertailumaan tuottajan kotimaan myyntihintoihin tai, tapauksen mukaan, laskennalliseen normaaliarvoon.
(67)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
(68)
Tällä perusteella tehtiin oikaisuja kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten sekä vientitullien ja palkkioiden huomioon ottamiseksi, kun oli osoitettu, että ne vaikuttavat hintojen vertailtavuuteen.
3.6. Polkumyyntimarginaali
(69)
Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä laskennallista normaaliarvoa Turkissa verrattiin vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(70)
Polkumyyntimarginaalit otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille, ja sille yhdelle tuottajalle, jolle myönnettiin yksilöllinen kohtelu, määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla Turkissa samankaltaisen tuotteen kullekin tuotelajille määritettyä painotettua keskimääräistä laskennallista normaaliarvoa ja kullekin yritykselle määritettyä tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettua keskimääräistä vientihintaa ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
(71)
Yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Tämä marginaali laskettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen marginaalien perusteella.
(72)
Kaikkien muiden Kiinassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti yhteistyössä toimimisen asteen Kiinassa. Yhteistyössä toimimisen asteella tarkoitetaan yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuvan viennin määrän osuutta asianomaisesta maasta unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä, joka ilmoitettiin valituksessa (ks. 15 kappale).
(73)
Yhteistyössä toimimisen aste on korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien viennin osuus on yli 80 prosenttia kokonaisviennistä unioniin tutkimusajanjaksolla. Tällä perusteella kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava jäännöspolkumyyntimarginaali asetettiin tasolle, joka vastaa otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien korkeinta polkumyyntimarginaalia.
(74)
Vahvistetut väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, ja ne ovat seuraavat:
Yrityksen nimi
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
Otokseen valitut yritykset
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi Group
74,0 %
Yritys, jolle määritettiin yksilöllinen polkumyyntimarginaali
Henan Yuhua
31,9 %
Otoksen ulkopuoliset mutta yhteistyössä toimineet yritykset, joihin sovelletaan otoksen keskiarvoa
79,8 %
Kaikki muut yritykset
86,2 %
4. VAHINKO
4.1. Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä
(75)
Samankaltaista tuotetta valmisti kahdeksan tuottajaa unionissa tutkimusajanjaksolla. Ne muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
(76)
Tutkimusajanjakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia unionin tuotannonalasta saatavilla olevia tietoja, myös valituksen tekijän toimittamia tietoja, unionin tuotannonalaa edustavan järjestön (Glass for Europe) toimittamia makrotaloudellisia tietoja ja otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastauksia. Unioniin tuodaan aurinkopaneeleissa käytettävää lasia tullinimikkeellä ”7007 19 80 - Muu - Laminoitu varmuuslasi”, johon kuuluu muitakin tuotteita, jotka eivät ole tämän tutkimuksen kohteena, joten Eurostatin tietoja ei voitu käyttää tuontimäärien ja -arvojen määrittämiseen. Tuontimäärät ja -arvot perustuivat valituksen tekijän ja unionin tuotannonalaa edustavan järjestön toimittamiin tietoihin. Tiedot tarkistettiin mahdollisuuksien mukaan vertaamalla niitä kyselylomakevastauksiin. Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan 21 734 000 m2 tutkimusajanjaksolla.
(77)
Kuten 10 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin neljä unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaismyynnistä oli 79 prosenttia.
4.2. Unionin markkinoiden määrittäminen
(78)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantoa ei suuntautunut kytköskäyttöön lainkaan.
(79)
Näin ollen tässä tutkimuksessa ei ole tarpeen analysoida erikseen kytkösmarkkinamyyntiä.
4.3. Unionin kulutus
(80)
Unionin kulutus määritettiin kaikkien unionin tuottajien unionin markkinoilla myymän kokonaismäärän perusteella, josta oli vähennetty niiden vienti ja johon oli lisätty tuonti Kiinasta ja muista kolmansista maista. Kuten 76 kappaleessa selitettiin, unionin kulutus määritettiin valituksen tekijän ja unionin tuotannonalaa edustavan järjestön (Glass for Europe) toimittamien tietojen perusteella, joita mahdollisuuksien mukaan verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastauksiin.
(81)
Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:
Taulukko 1
Unionin kulutus (1 000 m2)
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Unionin kulutus yhteensä
19 440
28 504
35 258
29 040
Indeksi
100
147
181
149
Lähde: Glass for Europe ja valituksen tekijä
(82)
Tarkastelujaksolla unionin kokonaiskulutus kasvoi 49 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä mutta laski tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2011. Kaiken kaikkiaan aurinkopaneeleihin käytettävän lasin kulutus unionissa kasvoi merkittävästi verrattuna vuoden 2009 tasoon. Tämä johtuu pääasiassa lopputuotteiden, etenkin aurinkosähkömoduulien, kulutuksen kasvusta (ks. 142 kappale).
4.4. Tuonti asianomaisesta maasta
4.4.1. Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(83)
Polkumyynnillä tapahtuva tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:
Taulukko 2
Tuontimäärä (1 000 m2) ja markkinaosuus
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin määrä (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indeksi
100
171
513
696
Markkinaosuus
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Indeksi
100
117
283
466
Lähde: Glass for Europe ja valituksen tekijä
(84)
Tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä unioniin tulevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi eli 596 prosentilla. Tämän johdosta tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä unioniin tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi huomattavasti. Tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi 6,1 prosentista 28,7 prosenttiin. Yleisesti ottaen tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyyntituonti lisääntyi merkittävästi sekä määrän että markkinaosuuden perusteella vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä.
(85)
Asianomaisesta maasta tulevan polkumyyntituonnin kasvu ylitti huomattavasti tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen unionin kulutuksen kasvun. Tämän vuoksi vientiä harjoittavat tuottajat pystyivät saamaan paljon suuremmassa määrin etua unionin kasvavasta kulutuksesta ja vahvistivat merkittävästi asemaansa markkinoilla.
4.4.2. Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
(86)
Asianomaisesta maasta unioniin tulevan polkumyyntituonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:
Taulukko 3
Tuontihinnat (euroa/m2)
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Kiina
6,02
6,10
4,96
4,38
Indeksi
100
101
82
73
Lähde:
valituksen tekijä ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kyselyvastaukset
(87)
Tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta putosi tarkastelujaksolla. Keskimääräinen tuontihinta vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä laski 27,2 prosenttia eli 6,02 eurosta/m2 4,38 euroon/m2.
(88)
Tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden määrittämiseksi verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin yhteistyössä toimineilta otokseen valituilta kiinalaisilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin tuotelajikohtaisiin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti ylöspäin tulliselvitys-, tulli-, käsittely- ja lastauskustannusten huomioon ottamiseksi. Nämä oikaisut nostavat hintaa tuotevalvontakoodista riippuen 7-15 prosenttia.
(89)
Hintavertailu tehtiin tuotevalvontakoodeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta; hintoja on tarvittaessa oikaistu (ks. 88 kappale), kun niistä on ensin vähennetty alennukset ja hyvitykset. Vertailun tulos osoitti tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyyntituonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 10,6-26,7 prosenttia ilmaistuna osuutena otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla.
4.5. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(90)
Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät ja indeksit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
(91)
Kuten edellä 7 ja 8 kappaleessa selitetään, unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon tutkimiseen käytettiin otantamenetelmää.
(92)
Vahinkoanalyysia varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit tarkastelujaksolta unionin tuotannonalan toimittamien kaikkia unionin tuottajia koskevien tietojen pohjalta. Komissio analysoi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastausten perusteella.
(93)
Tätä tutkimusta varten arvioitiin seuraavia makrotaloudellisia indikaattoreita: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.
(94)
Siinä arvioitiin seuraavia mikrotaloudellisia indikaattoreita: keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.
4.6. Makrotaloudelliset indikaattorit
4.6.1. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(95)
Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 4
Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indeksi 2009
100
114
124
140
Tuotantomäärä (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indeksi
100
167
178
124
Kapasiteetin käyttöaste
45 %
66 %
64 %
40 %
Indeksi
100
146
143
88
Lähde: valituksen tekijä ja unionin tuottajien kyselyvastaukset
(96)
Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujaksolla kulutusta vastaavasti. Tuotannon huippu saavutettiin 2011, minkä jälkeen se laski 30 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Kulutuksen suuren kasvun yhteydessä unionin tuottajat lisäsivät tuotantokapasiteettiaan tarkastelujaksolla 40 prosenttia. Vaikka tuotantotasot olivat korkeammat, unionin tuottajien kapasiteetin käyttöaste laski 5 prosenttiyksikköä, kun unionin tuotannonala oli lisääntyneeseen kysyntään vastaamiseksi kasvattanut tuotantokapasiteettiaan niin, että se oli 40 prosenttia tutkimusajanjaksolla.
(97)
Vaikka unionin tuotannonala kasvattikin kapasiteettiaan lisääntyneeseen kysyntään vastaamiseksi, sen tuotantotaso kasvoi vähemmän kuin kulutus, ja kapasiteetin käyttöaste - tarkastelujakson ensimmäisten kolmen vuoden merkittävän nousun jälkeen - laski tutkimusajanjaksolla, mikä osui ajallisesti yksiin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin markkinaosuuden kasvun kanssa.
4.6.2. Myyntimäärä ja markkinaosuus
(98)
Unionin tuotannonalan myyntimäärät ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 5
Myyntimäärä ja markkinaosuus
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Myyntimäärä (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Indeksi
100
146
159
112
Markkinaosuus
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Indeksi
100
99
87
75
Lähde: Glass for Europe ja valituksen tekijä
(99)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi tarkastelujaksolla 12 prosenttia. Kun kuitenkin otetaan huomioon unionin kulutuksen 49 prosentin kasvu, unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 90,2 prosentista 67,7 prosenttiin vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä eli laskua oli huomattavat 25 prosenttia tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonalan myynti kasvoi paljon vähemmän kuin polkumyyntituonti asianomaisesta maasta. Tämän vuoksi unionin tuottajat eivät pystyneet täysimääräisesti hyödyntämään kasvavaa kulutusta, ja näin niiden markkinaosuus pieneni tarkastelujaksolla.
4.6.3. Kasvu
(100)
Unionin tuotannonalan kasvu tulee esiin määrällisissä eli tuotantoa, myyntiä ja erityisesti markkinaosuutta kuvaavissa indikaattoreissa. Vaikka kulutus kasvoi arviointijakson aikana, unionin tuottajien markkinaosuus ei kasvanut kulutuksen mukaisesti. Unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui jakson aikana, kun tuonnin määrä kasvoi. Samalla kaudella Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 366 prosenttia. Se, että unionin tuotannonala ei pystynyt täysin hyödyntämään markkinoiden kasvua, vaikutti negatiivisesti sen taloudelliseen tilanteeseen.
4.6.4. Työllisyys ja tuottavuus
(101)
Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 6
Työllisyys ja tuottavuus
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Työntekijät (kokoaikaiseksi muutettuna - FTE)
565
792
932
857
Indeksi
100
140
165
152
Tuottavuus (1 000 m2/FTE)
31
37
34
25
Indeksi
100
119
108
82
Lähde: valituksen tekijä ja unionin tuottajien kyselyvastaukset
(102)
Työllisyys kasvoi kaiken kaikkiaan 52 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä. Kasvu kuitenkin tapahtui vuoteen 2011 mennessä, jolloin työllisyys oli huipussaan (932 kokoaikaista työntekijää), minkä jälkeen se laski 857 kokoaikaiseen työntekijään tutkimusajanjaksolla. Tuottavuus pysyi suhteellisen vakaana vuosina 2009-2011. Tämä johtuu osittain siitä, että samankaltaisen tuotteen tuotanto on erittäin automatisoitua ja vaatii vain vähän työntekijöitä. Tutkimusajanjaksolla se kuitenkin laski 24,4 prosenttia verrattuna vuoteen 2011. Tämä johtui siitä, että tuotanto laski samalla kaudella noin 30 prosenttia.
(103)
Näin ollen työllisyys laski tutkimusajanjaksolla ja vastasi samankaltaisen tuotteen unionin tuotannon suuntausta tutkimusajanjaksolla.
4.6.5. Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(104)
Kaikki polkumyyntimarginaalit ovat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan voidaan pitää merkittävänä.
(105)
Koska kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus, aiemmasta polkumyynnistä toipuminen ei ole relevanttia tässä arvioinnissa.
4.6.6. Mikrotaloudelliset indikaattorit
(106)
Kuten 92 kappaleessa todettiin, mikrotaloudellisia indikaattoreita analysoidaan otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamien kyselylomakevastausten perusteella. Useimmat otokseen valitut unionin tuottajat tekivät alkuinvestointinsa ja aloittivat samankaltaisen tuotteen tuotannon vuonna 2009. Näin ollen tämä käynnistysvaihe vaikutti merkittävästi kaikkiin jäljempänä analysoituihin indikaattoreihin. Jotta voitaisiin esittää suuntaukset ilman otokseen valittujen yritysten käynnistysvaiheen vääristävää vaikutusta, indeksit esitetään myös vuodelta 2010.
4.6.7. Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät
(107)
Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 7
Keskimyyntihinta EU:ssa
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionin markkinoilla (euroa/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indeksi 2009
100
85
84
77
Indeksi 2010
117
100
98
90
Yksikkötuotantokustannukset (euroa/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Indeksi 2009
100
64
65
72
Indeksi 2010
156
100
101
112
Lähde: unionin tuottajien kyselyvastaukset
(108)
Unionin myyntihinnat putosivat jatkuvasti tarkastelujaksolla, mutta hintojen lasku oli erityisen voimakasta tutkimusajanjaksolla, jolloin ne putosivat 7,9 prosenttia vuoteen 2011 nähden, 9,5 prosenttia vuoteen 2010 nähden ja 23 prosenttia vuoteen 2009 nähden.
(109)
Unionin tuotannonalan keskimääräisten yksikkömyyntihintojen ja kiinalaisten tuontihintojen suuresta erosta (ks. 89 kappale) huolimatta tuotelajikohtaiseen vertailuun perustuva hintojen tosiasiallinen alittavuus oli kuitenkin paljon alempi eli 10,6-26,7 prosenttia tutkimusajanjaksolla.
(110)
Yksikkötuotantokustannukset kasvoivat yli 10 prosenttia vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä ja pysyivät suhteellisen vakaina vuosien 2010 ja 2011 välillä. Tuotantokustannukset noudattelivat yleisesti myyntihintojen suuntausta vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä. Yksikkötuotantokustannusten kasvu johtui tuotantomäärän laskusta, ja kokonaistuotantokustannukset itse asiassa laskivat vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä.
4.6.8. Työvoimakustannukset
(111)
Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 8
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Keskimääräiset kustannukset työntekijää kohti (euroa)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indeksi 2009
100
98
107
112
Indeksi 2010
102
100
109
114
Lähde: unionin tuottajien kyselyvastaukset
(112)
Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kohosivat jatkuvasti (yhteensä 12 prosenttia). Suurin kasvu, 4,8 prosenttia, tapahtui vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä. Työvoimakustannusten kokonaiskasvua voidaan osittain selittää inflaatiokehityksellä ja joidenkin unionin tuottajien irtisanomiskustannuksilla, jotka liittyivät tuotannonalan toiminnan supistuksiin vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä.
4.6.9. Varastot
(113)
Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 9
Varastot
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indeksi 2009
100
122
108
115
Indeksi 2010
82
100
88
95
Lähde: unionin tuottajien kyselyvastaukset
(114)
Varastot kasvoivat 7,3 prosenttia vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä ja 15 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä ja pienenivät sitten 11,6 prosenttia vuosien 2010 ja 2011 välillä.
(115)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että myynnin määrän ja arvon vähenemisen vuoksi unionin tuottajat pyrkivät pitämään samankaltaisen tuotteen varastot pieninä. Sen vuoksi samankaltaisen tuotteen varastojen kasvu tarkastelujaksolla on merkityksellinen indikaattori määritettäessä, aiheutuiko unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa.
4.6.10. Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
(116)
Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 10
Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Kannattavuus
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Indeksi 2009
100
241
240
129
Indeksi 2010
- 244
100
99
- 174
Kassavirta (tuhatta euroa)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Indeksi 2009
100
337
355
229
Indeksi 2010
-73
100
113
21
Investoinnit (tuhatta euroa)
46 087
18 230
7 633
10 712
Indeksi 2009
100
40
17
23
Indeksi 2010
253
100
42
59
Investointien tuotto
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Indeksi 2009
100
339
393
66
Indeksi 2010
-72
100
139
- 120
Lähde: unionin tuottajien kyselyvastaukset
(117)
Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.
(118)
Vuonna 2009 useimmille otokseen valituille unionin tuottajille aiheutui tappioita, jotka - kuten edellä selitettiin - johtuivat pääasiassa siitä, että ne aloittivat samankaltaisen tuotteen tuotannon tuolloin. Vuonna 2010 keskimääräinen voitto oli jo 8,31 prosenttia. Voitto laski tämän jälkeen hieman vuonna 2011, kun polkumyyntituonti alkoi lisääntyä. Tuotannonalalle aiheutui merkittäviä tappioita tutkimusajanjaksolla eli pudotusta oli 276,6 prosenttia vuoteen 2011 verrattuna.
(119)
Nettokassavirta eli otokseen valittujen unionin tuottajien kyky rahoittaa itse toimintaansa putosi huomattavasti (81 prosenttia) vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä. Se lisääntyi vähitellen vuodesta 2010 ja kasvoi yleisesti ottaen tarkastelujaksolla.
(120)
Investointien tuotto ilmaistiin voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta.
(121)
Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että vuoden 2009 käynnistysvaiheen jälkeen, jolloin tuotannonala teki suuria investointeja samankaltaiseen tuotteeseen, investoinnit vähenivät jatkuvasti vuosien 2009 ja 2011 välillä ja kasvoivat sitten tutkimusajanjaksolla. Investoinnit pysyivät kuitenkin alhaisella tasolla tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoden 2009 tasoihin. Tutkimusajanjaksolla tehdyt investoinnit liittyivät lähinnä tutkimukseen ja kehittämiseen sekä tuotantoteknologian ja -prosessien parantamiseen ja ylläpitämiseen tehokkuuden parantamiseksi. Tuotannonala investoi tällä kaudella etenkin uusiin tuotelajeihin, joita ei tuoda Kiinasta ja jotka vaativat paljon tutkimusta ja innovointia.
(122)
Investointien tuotto sitä vastoin pieneni 34 prosenttia vuosien 2009 ja 2012 välillä. Se kuitenkin kasvoi jatkuvasti ennen tutkimusajanjaksoa eli se kasvoi 293 prosenttia vuosien 2009 ja 2011 välillä mutta putosi 186 prosenttia tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2011.
(123)
Pääoman saannin osalta todettiin, että unionin tuotannonalan kyky kerryttää samankaltaisen tuotteen osalta käteisvaroja heikkeni jatkuvasti, minkä vuoksi unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne huononi.
4.7. Vahinkoa koskevat päätelmät
(124)
Unionin tuotannonalan tilanteen analyysi osoittaa useimpien vahinkoindikaattoreiden selvästi heikkenevän suuntauksen. Yleisesti kasvavan kulutuksen yhteydessä kokonaistuotanto kasvoi tarkastelujaksolla. Vaikka myyntimäärä kasvoi, unionin tuotannonalan markkinaosuus kutistui tutkimusajanjaksolla, kun kulutuksen kasvu oli suurempaa tarkastelujaksolla. Keskimääräiset myyntihinnat putosivat jyrkästi tarkastelujaksolla, mikä vaikutti negatiivisesti kaikkiin taloudellista suorituskykyä koskeviin indikaattoreihin, kuten kannattavuuteen, kassavirtaan, investointien tuottoon ja pääoman saamiseen.
(125)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan kokonaismyyntimäärä kasvoi. Unionin tuotannonalan myyntimäärän kasvuun liittyi kuitenkin keskimääräisten myyntihintojen sekä sen markkinaosuuden merkittävä lasku.
(126)
Edellä esitetyn perusteella tutkimuksessa vahvistettiin erityisesti, että unionin tuotannonalan myyntihinnat ovat alle tuotantokustannusten, millä on negatiivista vaikutusta unionin tuotannonalan kannattavuuteen, joka päätyikin merkittävästi negatiiviselle tasolle tutkimusajanjaksolla.
(127)
Tuotantokapasiteetti kehittyi kuitenkin positiivisesti vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä. Vaikka investoinnit vähenivät vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä, ne kasvoivat vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä. Tämä johtuu siitä, että kuten 121 kappaleessa selitettiin, otokseen valitut yritykset jatkoivat investointeja samankaltaiseen tuotteeseen muun muassa keskittymällä tuotelajeihin markkinasektoreilla, joilla ei ole vielä näiden tuotelajien vientiä asianomaisesta maasta ja jotka edellyttävät paljon tutkimusta ja innovointia. Samalla on ilmeistä, että unionin tuotannonalan on myös pystyttävä tuottamaan ja myymään suuria määriä perustuotelajeja (jotka kilpailevat tällä hetkellä Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin kanssa), jotta ne voivat pienentää kiinteitä kustannuksia ja saavuttaa mittakaavaetuja.
(128)
Näin ollen voidaan päätellä, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tutkimusajanjaksolla mutta se myös aktiivisesti etsi tapoja vähentää altistumistaan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyyntituonnille kehittämällä innovatiivisia tuotteita, joita asianomaisesta maasta ei vielä tuoda.
(129)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
5. SYY-YHTEYS
(130)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa olisi pidetty polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista johtuvana.
5.1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
(131)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyyntituonti lisääntyi jyrkästi tarkastelujaksolla: sen määrä kasvoi huomattavat 596 prosenttia ja markkinaosuus 366 prosenttia. Sen vuoksi vahvistetaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä ja markkinaosuus lisääntyivät dramaattisesti tarkastelujaksolla. Polkumyyntituonnin lisääntymisen ja unionin tuotannonalan markkinaosuuden pienenemisen välillä oli olemassa selvä ajallinen yhteys. Tutkimuksessa vahvistettiin myös, että kuten 89 kappaleessa mainittiin, polkumyyntituonti alitti unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla.
(132)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyyntituonnin hinnat laskivat 27,2 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä johti suurempiin hinnan alittavuuden marginaaleihin. Vastatakseen tähän merkittävään hintapaineeseen unionin tuotannonala toteutti mittavia toimia pienentääkseen tuotantokustannuksiaan. Pyrkimyksistä huolimatta Kiinasta tulevan tuonnin poikkeuksellisen alhaiset hinnat pakottivat unionin tuotannonalan alentamaan myyntihintojaan kannattamattomalle tasolle. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan kannattavuus laski dramaattisesti tarkastelujaksolla ja sen toiminta oli tappiollista tutkimusajanjaksolla.
(133)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että polkumyyntituonnin esiintyminen ja sen markkinaosuuden massiivinen kasvu hinnoilla, joka alittavat jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat, ovat olleet ratkaisevia tekijöitä unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syntymisessä.
5.2. Muiden tekijöiden vaikutukset
5.2.1. Kolmansista maista tuleva tuonti
(134)
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 11
Tuonti kolmansista maista (1 000 m2)
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Määrä (m2)
700
886
1 287
1 023
Indeksi
100
127
184
146
Markkinaosuus
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Indeksi
100
86
101
98
Keskimääräinen hinta (euroa/m2)
10,50
10,09
9,60
8,40
Indeksi
100
96
91
80
Lähde: Glass for Europe ja valitus
(135)
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä tarkastelujaksolla kasvoi 46 prosenttia noudatellen unionin kulutuksen kasvua. Niiden markkinaosuus pieneni hieman (3,5 %) tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2011 mutta pysyi kaiken kaikkiaan vakaana tarkastelujaksolla. Kiinan jälkeen toiseksi suurin viejä on Turkki, jonka jälkeen tulee Intia.
(136)
Kaikista kolmansista maista tulevasta tuonnista saatavilla olevat tiedot osoittavat, että keskimääräinen tuontihinta oli korkeampi kuin Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta. Tämä koskee myös tarkasteltavana olevan tuotteen tiettyjen tuotelajien yksikköhintoja. Toisaalta kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat olivat samanlaisia tai korkeampia kuin unionin tuotannonalan keskimääräiset hinnat.
(137)
Tällä perusteella ja etenkin kun otetaan huomioon kolmansista maista tuleva tuontimäärä ja tuonnin markkinaosuus sekä hintataso, voidaan alustavasti päätellä, että kolmansista maista tuleva tuonti ei poistanut syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
5.2.2. Unionin tuotannonalan vientitoiminta
(138)
Otokseen valittujen unionin tuottajien vientimäärä kehittyi seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 12
Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitoiminta
2009
2010
2011
Tutkimusajanjakso
Vientimyynnin arvo (tuhatta euroa)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indeksi
100
103
142
36
Vientimyynnin määrä (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indeksi
100
117
185
52
Keskimääräinen hinta (euroa/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indeksi
100
87
77
70
Lähde: unionin tuottajien kyselyvastaukset
(139)
Otokseen valittujen unionin tuottajien vientimyynti kasvoi vuosien 2009 ja 2011 välillä mutta putosi äkillisesti tutkimusajanjaksolla 74 prosenttia arvon ja 71,9 prosenttia määrän osalta. Otokseen valittujen kiinalaisten viejien vastausten perusteella tämä johtuu todennäköisimmin kiinalaisen viennin erittäin alhaisista hinnoista unionin tuotannonalan tärkeimmissä vientikohteissa (eli Yhdysvalloissa ja Kanadassa).
(140)
Otokseen valittujen unionin tuottajien vientimyynnin osuus niiden kokonaismyyntimäärästä vuonna 2009 (käynnistysvaiheessa) oli 20 prosenttia, vuonna 2010 11 prosenttia ja huippuvuonna 2011 vain 14 prosenttia. Vuonna 2012 vienti väheni vielä 5 prosenttia, kun unionin tuottajat joutuivat kilpailemaan Kiinasta halvoin hinnoin tärkeimmille kolmansien maiden kohdemarkkinoille suuntautuvan viennin kanssa. Koska unionin markkinat ovat unionin tuotannonalan tärkeimmät markkinat, myös siksi, että aurinkopaneeleihin käytettävä lasi on suhteellisen raskasta ja särkyvää, mikä tarkoittaa lisäkustannuksia kun sitä kuljetetaan pitkiä matkoja (särkymis- ja korroosiovaaran vuoksi), tässä vaiheessa ei voida päätellä, että otokseen valittujen unionin tuottajien vientitoiminnan heikkeneminen poistaisi syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
5.2.3. Kulutuksen kehittyminen
(141)
Kuten edellä mainittiin, unionin kulutus kasvoi vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä 49 prosenttia. Se oli huipussaan vuonna 2011, jolloin se kasvoi 81 prosenttia vuoteen 2009 verrattuna. Unionin tuotannonala ei kuitenkaan pystynyt hyödyntämään tätä kulutuksen kasvua. Sen markkinaosuus pieneni jatkuvasti tarkastelujaksolla ja putosi 25 prosenttia tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2009 (- 14,1 prosenttia vuoteen 2011 verrattuna). Kiinan markkinaosuus sitä vastoin kasvoi jyrkästi silloinkin, kun kulutus väheni vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä, eli kasvua oli 64,8 prosenttia vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä ja kaiken kaikkiaan 366 prosenttia koko jaksolla. Kiinalainen tuonti kasvoi tarkastelujaksolla massiiviset 596 prosenttia.
(142)
Koska unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla, sen kehitys vahvistaa syy-yhteyttä kasvaneen polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä eikä itsessään ole syy unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Lisäksi tutkimusajanjaksollakin, jolloin kulutus väheni, kiinalainen polkumyyntituonti pystyi edelleen kasvattamaan markkinaosuuttaan unionin tuotannonalan vahingoksi. Sen vuoksi voidaan päätellä alustavasti, että kulutuksen väheneminen tutkimusajanjaksolla ei voinut poistaa syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
5.2.4. Aurinkosähkömoduulien kehityssuuntaukset
(143)
Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin myynnistä noin 80-85 prosenttia suuntautuu aurinkosähkömoduulien tuottajille (kiteisestä piistä valmistetut aurinkosähkömoduulit ja ohutkalvotekniikkaan perustuvat aurinkosähkömoduulit) ja noin 15-20 prosenttia lämmintä vettä tuottavien litteiden lämmönkeräinten tuottajille. Aurinkosähkömoduuleissa havaituilla suuntauksilla on näin ollen merkittävää vaikutusta aurinkopaneeleissa käytettävän lasin kulutukseen. Aurinkosähkömoduulien kulutus kasvoi jatkuvasti samalla kaudella eli vuosina 2009-2012, ja vaikka kulutus laski vuonna 2012, sen taso pysyi 221 prosenttia korkeammalla kuin vuonna 2009 ja 44 prosenttia korkeammalla kuin vuonna 2010 (5). Lisäksi vahvistettiin, että vaikka moduulien kysynnän unionissa synnyttivät alunperin syöttötariffit, ei voida päätellä, että syöttötariffien leikkaukset (vuoden 2011 lopulla ja vuoden 2012 alussa) olisivat poistaneet syy-yhteyden polkumyyntituonnin ja aiheutuneen vahingon väliltä (6). Tämä johtuu siitä, että aurinkosähkömoduulien kysyntä pysyi suhteellisen korkeana samalla kaudella eli vuosina 2009-2012.
(144)
Tämän vuoksi aurinkosähkömoduulien kulutus ja näin myös aurinkopaneeleissa käytettävän lasin kysyntä pysyivät korkeana tarkastelujaksolla. Hienoista laskua vuonna 2012 ei voida pitää itsessään tekijänä, joka poistaisi Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välille vahvistetun syy-yhteyden.
5.2.5. Päätelmät
(145)
Tutkimuksessa vahvistettiin syy-yhteys unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon ja Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin välillä. Muita vahingon mahdollisia syitä - kuten tuontia muista kolmansista maista, kulutusta ja tuotteen käyttäjien, kuten aurinkosähkömoduulien, markkinatilannetta - analysoitiin eikä minkään niistä havaittu olevan erikseen tai yhdessä sellainen, että se poistaisi Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välille vahvistetun syy-yhteyden.
(146)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään näin ollen alustavasti, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
6. UNIONIN ETU
(147)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien, raaka-ainetoimittajien ja käyttäjien edut.
6.1. Unionin tuotannonalan etu
(148)
Unionin tuotannonala työllisti suoraan noin 860 henkeä tutkimusajanjaksolla samankaltaisen tuotteen tuotannossa ja myynnissä. Tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin tuotannonala on kärsinyt merkittävää vahinkoa asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin takia tutkimusajanjakson aikana. Joidenkin unionin tuottajien on jo täytynyt sulkea tuotantolaitoksensa, ja jotkin muut ovat joutuneet maksukyvyttömyystilanteeseen. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on erittäin todennäköistä, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee edelleen.
(149)
Polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tasapuoliset kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa samankaltaisen tuotteen hinnat vastaamaan tuotantokustannuksia ja parantaa näin kannattavuuttaan. Voidaan myös olettaa, että toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä parantaisi sen taloudellista tilannetta. Unionin tuotannonalalla pitäisi lisäksi olla paremmat mahdollisuudet saada pääomaa ja tehdä lisäinvestointeja tutkimus- ja kehittämistoimintaan ja innovointiin aurinkopaneeleihin käytettävän lasin markkinoilla. On myös todennäköistä, että unionin tuottajat, joiden oli lopetettava tuotanto kiinalaisen polkumyyntituonnin aiheuttaman paineen vuoksi, voivat aloittaa liiketoimintansa uudelleen. Tässä skenaariossa turvattaisiin nykyiset työpaikat, minkä lisäksi se tarjoaisi kohtuulliset mahdollisuudet tuotannon lisälaajennuksiin ja työllisyyden kasvuun.
(150)
Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, odotettavissa on markkinaosuuden lisämenetyksiä ja unionin tuotannonalan kannattavuuden heikkeneminen edelleen. Tämä olisi kestämätöntä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Seurauksena olisi, että niiden useiden unionin tuottajien lisäksi, joiden on jo täytynyt poistua markkinoilta, muutkin tuottajat voisivat joutua maksukyvyttömyystilaan; lyhyellä/keskipitkällä aikavälillä tämä johtaisi todennäköisesti unionin tuotannonalan häviämiseen, millä olisi merkittävä vaikutus nykyisiin työpaikkoihin.
(151)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.
6.2. Etuyhteydettömien tuojien ja kauppiaiden etu
(152)
Kahden yhteistyössä toimineen tuojan liiketoiminta muodostui pääasiassa tarkasteltavana olevan tuotteen kaupasta. Molemmat hankkivat tarkasteltavana olevaa tuotetta eri lähteistä eivätkä siis pelkästään Kiinasta vaan myös unionista ja kolmansista maista.
(153)
Väitettiin, että tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi negatiivisesti tuojien liiketoimintaan. On otettava huomioon, että tullin käyttöönoton ei pitäisi johtaa kaiken Kiinasta tulevan tuonnin loppumiseen. Vaikka voidaankin odottaa, että toimenpiteiden käyttöönotolla saattaa olla negatiivisia vaikutuksia pelkästään tai pääasiassa Kiinasta tuovien tuojien taloudelliseen tilanteeseen, tuojien voidaan odottaa olevan joustavia ja vaihtavan hankintalähteitään tarpeen mukaan, kun otetaan huomioon mahdollisuus hankkia muista kolmansista maista.
(154)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että ehdotetun tasoisten toimenpiteiden käyttöönotolla voi olla negatiivista vaikutusta tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömiin tuojiin mutta että sen vaikutuksia lieventää se seikka, että tuojat ja kauppiaat voivat käyttää muita hankintalähteitä, kuten kolmansia maita ja unionin tuotannonalaa, jolla on kapasiteettia lisätä tuotantoaan, eivätkä nämä vaikutukset missään tapauksessa ole suuremmat kuin positiiviset vaikutukset muihin osapuoliin.
6.3. Raaka-ainetoimittajien etu
(155)
Tutkimuksessa ei toiminut yhteistyössä yhtään raaka-ainetoimittajaa. Koska näiltä toimittajilta ei saatu tietoja, ei ollut näyttöä siitä, että toimenpiteiden käyttöönotto olisi näiden osapuolten etujen vastaista.
6.4. Käyttäjien etu
(156)
Kaikki vastanneet käyttäjät ovat aurinkosähkömoduulien ja/tai lämpökeräinten tuottajia. Kolme käyttäjää kannatti selkeästi polkumyyntitullien käyttöönottoa ja väitti, että unionin tuotannonala tuottaa parempilaatuista aurinkopaneeleissa käytettävää lasia, jota kiinalaiset yritykset eivät aina pysty toimittamaan. Kolme muuta käyttäjää sitä vastoin vastusti polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa. Ne katsoivat, että polkumyyntitullien käyttöönotolla olisi negatiivisia vaikutuksia niiden liiketoimintaan. Ne odottivat, että ne eivät pysty siirtämään hintojen nousua loppukuluttajien kannettavaksi aurinkosähkömoduuliteollisuuden heikon tilanteen vuoksi.
(157)
Käyttäjien toimittamien tietojen mukaan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin osuus aurinkosähkömoduulien kokonaiskustannuksista on vain noin 6-8 prosenttia. Näin ollen aurinkopaneeleissa käytettävä lasi muodostaa vain vähäisen osan aurinkosähkömoduulien kustannuksista ja lopullisesta arvosta. Lisäksi voidaan arvioida, että jos Kiinasta peräisin olevan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuonnissa otetaan käyttöön polkumyyntitullit, vaikutus aurinkosähkömoduulien kokonaiskustannuksiin olisi alle 1 prosentti. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että yhteistyössä toimineet käyttäjät ostavat merkittäviä määriä aurinkopaneeleissa käytettävää lasia unionin tuottajilta. Vaikka mahdollinen polkumyyntitullien käyttöönotto mitä todennäköisimmin nostaa hieman aurinkosähkömoduulien tuotantopanosten hintoja, niillä ei pitäisi olla merkittävää negatiivista vaikutusta unionin aurinkosähkömoduuliteollisuuden kustannuksiin ja loppuhintoihin.
(158)
Lisäksi joillakin käyttäjillä on jo muita hankintalähteitä, kuten Turkki ja Intia, joihin polkumyyntitullien käyttöönotto ei vaikuta negatiivisesti. Muut käyttäjät voivat ryhtyä hankkimaan myös muista hankintalähteistä, joko kolmansista maista tai unionin tuotannonalalta.
(159)
Edellä esitetyn perusteella joidenkin käyttäjien esittämät väitteet, joissa vastustettiin toimenpiteiden käyttöönottoa, hylätään alustavasti.
6.5. Kilpailunäkökohdat
(160)
Yksi tuoja väitti, että koska jotkin unionin tuottajat osallistuivat tasolasin (aurinkopaneeleissa käytettävä lasi on osa sitä) maailmanlaajuiseen kartelliin ja joutuivat maksamaan Euroopan komission määräämiä sakkoja, ne käyttävät polkumyyntitullia välineenä korvatakseen tappioita, joita niille aiheutui kartellisakoista ja markkinaosuuden menetyksestä unionissa. Jos lisäksi unionin markkinoille pääsyä rajoitetaan polkumyyntitulleilla, unionin tuottajilla on suurempi kannustin osallistua kartelliin tai muuhun kilpailun vastaiseen käytäntöön sellaisten tuotteiden, kuten kodinsisustustuotteiden osalta, joilla on vähäistä määrällistä vipuvaikutusta unionissa.
(161)
Nämä väitteet hylättiin alustavasti. Ensinnäkin kartellin toiminta lakkasi viimeistään vuonna 2007. Sen vuoksi kartellin vaikutuksilla menneisyydessä ei ollut vaikutusta tuotannonalaan tarkastelujaksolla. Toiseksi se ei koskenut yhtään otokseen valituista unionin tuottajista eikä suurinta osaa nykyisistä unionin tuottajista, joiden myyntimäärä on suurin. Kolmanneksi polkumyyntitullien mahdollisen käyttöönoton ei odoteta vaikuttavan mitenkään unionin tuotannonalan kilpailukäyttäytymiseen, koska se ei muuta unionin markkinoiden rakennetta ja yrityksillä on yleinen velvollisuus noudattaa sovellettavia unionin ja kansallisia kilpailusääntöjä riippumatta siitä, otetaanko tulleja käyttöön vai ei.
(162)
Eräs tuoja väitti myös, että tullien käyttöönotolla olisi negatiivinen vaikutus aurinkopaneeleissa käytettävän lasin heijastusta vähentävien pinnoitteiden unionin markkinoihin. Unionin tuottajat hallitsevat väitteen mukaan näitä markkinoita, jotka tuoja yksilöi liitännäismarkkinoiksi, ja toimenpiteiden käyttöönotto vahvistaisi niiden asemaa heijastusta vähentävien pinnoitteiden kilpailevien toimittajien haitaksi. Lisäksi todettiin, että tuojilla oli vaikeuksia saada tilauksia unionin tuottajilta tai saada tällaiset tilaukset toimitettua kohtuullisessa ajassa ja kohtuullisin hinnoin.
(163)
Heijastusta vähentävien pinnoitteiden markkinat ovat osa tutkimusta eivätkä kyseessä ole liitännäismarkkinat. Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuottajat ovat edelleen - huolimatta veloittamistaan suhteellisen korkeista hinnoista - tällä markkinasektorilla kilpailukykyisiä Kiinasta tuodun aurinkopaneeleissa käytettävän pinnoitetun lasin heikomman laadun vuoksi. Mitään näyttöä ei kuitenkaan toimitettu siitä, että unionin tuotannonala ei pystyisi vastaamaan heijastusta vähentävällä materiaalilla pinnoitetun aurinkopaneelilasin mahdollisesti kasvavaan kysyntään. Tämän vuoksi väite hylätään tässä vaiheessa. Väitteistä, joiden mukaan unionin tuottajat ovat kieltäytyneet tekemästä tilauksia tai toimittamasta ajoissa kohtuuhinnoin, voidaan todeta, että kukin tuottaja voi täysin itsenäisesti päättää liiketoimintastrategiastaan, kunhan tuottaja tai tuottajat eivät hallitse yksin tai yhdessä markkinoita. Unionin markkinoilla on riittävästi kilpailua, jotta on mahdollista vaihtaa ja/tai käyttää monia eri tavarantoimittajia. Tämän vuoksi tämäkin väite hylätään alustavasti.
6.6. Unionin etua koskevat päätelmät
(164)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että kun otetaan huomioon kaikki eri etunäkökohdat kokonaisuudessaan, mukaan luettuna unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien etu, ei ole mitään pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuonnissa.
7. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET
(165)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.
7.1. Vahingon korjaava taso
(166)
Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä niin, ettei ylitetä todettuja polkumyyntimarginaaleja.
(167)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi kattaa niillä tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen voiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla myytäessä samankaltaista tuotetta unionin markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Voittomarginaalia, joka edustaa 8,3 prosentin osuutta liikevaihdosta, voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan voitaisiin odottaa saavan ilman vahingollista polkumyyntiä. Voittomarginaali perustuu otokseen valittujen unionin tuottajien vuonna 2010 saamaan keskimääräiseen voittoon, kun tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti oli vielä vähäistä eikä ollut vääristänyt vielä tavanomaisia kilpailuolosuhteita.
(168)
Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 8,3 prosentin voittomarginaali otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla.
(169)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä kiinalaisten yhteistyössä toimineiden otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.
7.2. Väliaikaiset toimenpiteet
(170)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina, alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(171)
Edellä esitetyn perusteella polkumyyntitullit on vahvistettu vertaamalla vahingon poistavaa marginaalia ja polkumyyntimarginaalia keskenään. Väliaikaiset polkumyyntitullit, ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Vahinkomarginaali
Väliaikainen polkumyyntitulli
Xinyi Group
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe Group
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass Group
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Kaikki muut yritykset
88,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisista maista peräisin olevan, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (vaikka kyseessä olisi erikseen mainittuun yritykseen etuyhteydessä oleva yritys), sen tuottamaan tuontituotteeseen ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Koska vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (yli 80 prosenttia; ks. 15 kappale), tämä tulli perustuu otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille vahvistettuun korkeimpaan yksilölliseen vahinkomarginaaliin. ”Muihin yhteistyössä toimineisiin yrityksiin” sovellettava tulli perustuu otokseen valittujen viejien painotettuun keskiarvoon, ja sitä sovelletaan kaikkiin yhteistyössä toimineisiin otoksen ulkopuolisiin yrityksiin (lukuun ottamatta Henan Yuhuaa, johon sovelletaan yksilöllisesti vahvistettua tullia sen yksilöllistä tarkastelua koskevan pyynnön seurauksena; ks. 48 kappale).
(173)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (7), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
7.3. Loppusäännökset
(174)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi. Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinasta peräisin olevaa aurinkopaneeleissa käytettävää lasia, joka on karkaistua tasomaista soodakalkkilasia, jonka rautapitoisuus on alle 300 ppm, aurinkoenergian läpäisyaste yli 88 % (mitattuna olosuhteissa AM1,5 300-2 500 nm), lämmönkestävyys 250 °C (mitattuna EN 12150 -standardin mukaan), lämpöshokinkestävyys Δ 150 K (mitattuna EN 12150 -standardin mukaan) ja jonka mekaaninen lujuus on vähintään 90 N/mm2 (mitattuna EN 1288-3 -standardin mukaan) ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 7007 19 80 (Taric-koodi 7007198010).
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:
Yritys
Väliaikainen polkumyyntitulli
Taric-lisäkoodi
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Muut liitteessä I luetellut yhteistyössä toimivat yritykset
38,4 %
Kaikki muut yritykset
42,1 %
B999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä II säädetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
5. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission ja/tai kauppapolitiikan pääosaston kuulemismenettelystä vastaava neuvonantajan kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
2. Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 26 päivänä marraskuuta 2013.