RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1153/2012
af 3. december 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«), forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1338/2006 (2) en endelig antidumpingtold på importen af semsgarvet læder (vaskeskind) henhørende under KN-kode 4114 10 10 og 4114 10 90 med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«)(»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på 58,9 %.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(2)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger (3) modtog Kommissionen den 14. juni 2011 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af UK Leather Federation (»ansøgeren«), der tegner sig for mere end 50 % af den samlede EU-produktion af semsgarvet læder.
(3)
Anmodningen var begrundet med, at de endelige antidumpingforanstaltningers udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 13. september 2011 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Undersøgelse
4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(5)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2010 til den 30. juni 2011 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af NUP (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(6)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, andre kendte EU-producenter, eksporterende producenter i det pågældende land, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for det pågældende land om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(7)
På grund af det tilsyneladende store antal EU-producenter, eksporterende producenter i det pågældende land og ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af den fornyede undersøgelse og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(8)
Der er taget stikprøver af EU-producenterne, og ud af tre kendte EU-producenter indgår to grupper af producenter i stikprøven.
(9)
Seks eksporterende producenter i Kina blev kontaktet. Imidlertid samarbejdede ingen af disse selskaber i forbindelse med undersøgelsen.
(10)
For så vidt angår importørerne identificeredes 35 ikke forretningsmæssigt forbundne importører af semsgarvet læder i Unionen; disse blev opfordret til at indgive oplysninger i forbindelse med stikprøven. Kun to af dem gav sig til kende og var villige til at samarbejde i forbindelse med nærværende undersøgelse. Følgelig var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve af ikke forretningsmæssigt forbundne importører.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra de stikprøveudvalgte grupper af EU-producenter og fra to samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og ingen relevante forbrugersammenslutninger forsynede Kommissionen med oplysninger eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(12)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Det Forenede Kongerige, og
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane (MESI), Torino, Italien.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(13)
Den vare, der er omfattet af denne undersøgelse, er semsgarvet læder som defineret i den oprindelige undersøgelse, dvs. semsgarvet læder og en kombination af semsgarvet læder, også i tilskårne stykker, herunder semsgarvet »crust« læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet »crust« læder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«), som i øjeblikket henhører under KN-kode 4114 10 10 og 4114 10 90.
(14)
Det blev bekræftet i den aktuelle undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Kina, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT DUMPING
(15)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat dumping.
1. Indledende bemærkninger
(16)
Som nævnt i betragtning 9 var der ingen af de seks eksporterende producenter i Kina, som blev kontaktet, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og resultaterne vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping måtte baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig oplysninger indgivet af ansøgeren, herunder oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse og statistikker, i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen.
2. Dumpingimport i NUP
2.1. Referenceland
(17)
I henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skulle den normale værdi fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller prisen ved eksport fra referencelandet til andre lande, herunder Unionen, eller, hvor dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(18)
I den oprindelige undersøgelse blev USA anvendt som referenceland med henblik på fastsættelsen af den normale værdi. Den eneste producent af semsgarvet læder (vaskeskind) i USA på tidspunktet for den oprindelige undersøgelse har siden lukket sit produktionsanlæg. Siden da er semsgarvet læder (vaskeskind) blevet importeret fra et joint venture-selskab i Tyrkiet. Da der ikke længere er nogen større produktion af semsgarvet læder (vaskeskind) i USA, blev andre lande, i dette tilfælde New Zealand, Tyrkiet og Indien, overvejet som referenceland i indledningsmeddelelsen vedrørende denne undersøgelse. Producenter i de mulige referencelande New Zealand, Tyrkiet og Indien blev kontaktet, men det var ikke muligt at få etableret et samarbejde.
(19)
I mangel af samarbejde fra en producent i et analogt land blev den normale værdi fastsat på grundlag af oplysninger om den gennemsnitlige pris for importen fra Indien til Unionen, som er tilgængelige i importstatistikker fra Eurostat for NUP (Indien er det land, hvorfra den største mængde importeredes til Unionen). I mangel af samarbejde fra de eksporterende producenter i Kina blev eksportprisen fastsat på grundlag af oplysninger om den gennemsnitlige pris for importen fra Kina til Unionen, som er tilgængelige i importstatistikker fra Eurostat for NUP. På disse grundlag blev dumpingmargenen fastsat som forskellen mellem den gennemsnitlige pris på den indiske import til Unionen anvendt som normal værdi og den gennemsnitlige pris på den kinesiske import anvendt som eksportpris. Denne dumpingberegning resulterede i en dumpingmargen på 64 %.
2.2. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
(20)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping i tilfælde af ophævelse af foranstaltningerne undersøgt. Da ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, er nedenstående konklusioner baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, nemlig oplysninger afgivet i anmodningen om en fornyet undersøgelse samt oplysninger fra ansøgeren og data fra Eurostat.
(21)
I denne forbindelse blev følgende elementer undersøgt: udviklingen i importen fra Kina, produktionen og de eksporterende producenters uudnyttede kapacitet samt EU-markedets attraktivitet for så vidt angår priser og mængder.
(22)
Som anført i betragtning 32 viser prissammenligningen mellem importen fra Kina i NUP og EU-erhvervsgrenens priser, at der er tale om betydelige underbud (51,6 %). EU-markedet er fortsat attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter, både i henseende til priser og mængder. Dette styrkes af den omstændighed, at der har været en betydelig uudnyttet produktionskapacitet i Kina siden indførelsen af foranstaltninger, hvorved importen fra Kina blev reduceret. Allerede før indførelsen af foranstaltningerne havde Kina tredoblet sin andel af EU-markedet for denne vare: fra 10,7 % i 2001 til 31,7 % i 2004. Endvidere er de kinesiske priser ved eksport til Unionen fortsat højere end på markederne i visse andre tredjelande, hvilket vil gøre EU-markedet mere attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter.
(23)
Ovenstående analyse viser, at kinesisk eksport fortsat er kommet ind på EU-markedet til dumpingpriser og med meget høje dumpingmargener. På baggrund af navnlig analysen af prisniveauerne på EU-markedet og den uudnyttede kapacitet i Kina kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. SKADE
1. EU-erhvervsgrenen
(24)
I Unionen fremstilles den samme vare af tre (grupper af) virksomheder. To af dem er repræsenteret af ansøgeren og har hjemsted i Det Forenede Kongerige og Italien med nogen forarbejdning i Polen og Rumænien. En tredje producent, der er baseret i Italien, støtter anmodningen. Om alle andre producenter af semsgarvet læder (vaskeskind) rapporteres det, at de har haft lukket deres produktionsanlæg siden 2006, hvor de oprindelige foranstaltninger blev indført.
(25)
Den samlede EU-produktion, jf. artikel 4, stk. 1, i grundforordningen, blev fastsat på grundlag af spørgeskemabesvarelserne fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven, og de grundlæggende makroøkonomiske data, der blev forelagt af den tredje producent i undersøgelsen/stikprøveudtagningen. De virksomheder anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen (»EU-erhvervsgrenen«), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De to producenter i stikprøven tegnede sig for 80 % af EU-produktionen.
(26)
Eftersom de mikroøkonomiske indikatorer for skade kun er baseret på data fra to selskaber, er de gengivet i indekseret form af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19.
2. Forbrug på EU-markedet
(27)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat.
(28)
Det skal også bemærkes, at siden 2010 har der været betydelige mængder af lavprisimport af semsgarvet læder (vaskeskind), der eksporteres til resten af Unionen via Spanien (ca. 31 % i markedsandel). Det bemærkes, at Spanien ikke længere har nogen produktion af samme vare, og at salg af semsgarvet læder (vaskeskind) fra Spanien til resten af Unionen overstiger importen. Disse mængder er blevet lagt til tallene for forbruget. Mellem 2008 og NUP steg forbruget i Unionen med 26 %, og den største del af stigningen fandt sted mellem 2009 og 2010.
Tabel 1
2008
2009
2010
NUP
Samlet EU-forbrug (000 sq ft) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Indeks (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Import fra Kina
a) Mængde og markedsandel
(29)
Efter indførelsen af foranstaltninger i 2006 faldt importen fra Kina betydeligt, og den er stadig temmelig begrænset, svarende til en markedsandel på ca. 4 % i NUP. Desuagtet er importmængden i den betragtede periode med oprindelse i Kina steget med 9 procentpoint og har nået et niveau på 1 103 330 sq ft i NUP. Men importen fra Kina steg ikke i samme takt som EU-forbruget, og den kinesiske imports markedsandel faldt i den betragtede periode.
Tabel 2
2008
2009
2010
NUP
Importmængde fra det pågældende land (000 sq ft) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Indeks (2008 = 100)
100
78
87
109
Markedsandel for importen fra det pågældende land (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Priser
i) Prisudvikling
(30)
Gennemsnitsprisen for den kinesiske import har varieret i løbet af den betragtede periode. I forhold til 2008 steg prisen indledningsvis i 2009, før den faldt med 13 % i 2010 for igen at stige til niveauet i 2008 i NUP.
Tabel 3
2008
2009
2010
NUP
Prisen på importen fra det pågældende land (EUR/sq ft) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Indeks (2008 = 100)
100
136
87
102
ii) Prisunderbud
(31)
For at undersøge prisunderbuddet blev den vejede gennemsnitlige salgspris, som EU-erhvervsgrenen tog ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, sammenlignet med kinesiske eksportørers hertil svarende vejede gennemsnitlige cif-eksportpris. Derfor er EU-erhvervsgrenens salgspriser blevet justeret, navnlig for kreditomkostninger, leveringsomkostninger, emballering og provisioner, til priser ab fabrik. Cif-priserne for eksporten fra Kina er indhentet fra Eurostat og justeret for at dække alle omkostninger i forbindelse med fortoldning, dvs. toldtariffer og omkostninger efter import (hjemtagningspris).
(32)
Sammenligningen viste, at importen af den pågældende vare i NUP underbød EU-erhvervsgrenens priser med ca. 51,6 %.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(33)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
(34)
Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:
-
De makroøkonomiske indikatorer (produktion, kapacitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, gennemsnitlige enhedspriser, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev for EU-produktionen som helhed vurderet på grundlag af fuldstændige spørgeskemabesvarelser fra de virksomheder, der indgik i stikprøven, og på grundlag af makroøkonomiske data fra den tredje EU-producent.
-
Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (lagre, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital og investeringer) blev baseret på oplysninger fra behørigt efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra virksomhederne i stikprøven. Disse oplysninger anses for at være repræsentative for hele EU-erhvervsgrenen. Da disse indikatorer kun vedrører to selskaber, kan de absolutte tal ikke oplyses af fortrolighedshensyn, jf. artikel 19 i grundforordningen, og kun indeksene er angivet nedenfor.
a) Makroøkonomiske indikatorer
4.1. Produktion
(35)
Siden 2008 er EU-produktionen faldet støt, og under NUP faldt den til 12 % under niveauet i 2008, selv om forbruget i samme periode steg med 26 %.
Tabel 4
2008
2009
2010
NUP
Produktion (000 sq ft) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Indeks (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(36)
Produktionskapaciteten forblev stabil mellem 2008 og NUP. Mens kapacitetsudnyttelsen allerede lå på et lavt niveau i 2008, førte faldet i produktionen mellem 2008 og NUP til et yderligere betydeligt fald i kapacitetsudnyttelsen på 7 procentpoint mellem 2008 og NUP.
Tabel 5
2008
2009
2010
NUP
Produktionskapacitet (000 sq ft) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Indeks (2008 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Indeks (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3. Salgsmængde
(37)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 5 % mellem 2008 og 2009, hvorefter det faldt 2 % i 2010 og igen steg i NUP. Samlet set steg salgsmængden med 9 % i den betragtede periode.
Tabel 6
2008
2009
2010
NUP
EU-salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (000 sq ft) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Indeks (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4. Markedsandel
(38)
Mellem 2008 og 2009 lykkedes det EU-erhvervsgrenen lidt at genvinde 1 % markedsandel fra sit i forvejen lave niveau på 23 % i 2008, hvorefter dens markedsandel faldt med 4 procentpoint til kun 20 % i NUP.
Tabel 7
2008
2009
2010
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Indeks (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5. Vækst
(39)
Mellem 2008 og NUP, hvor EU-forbruget steg med 26 %, steg EU-producenternes salgsmængde på EU-markedet kun med 9 %, og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 3 procentpoint. Det kan således konkluderes, at EU-producenterne næppe har kunnet drage fordel af væksten på markedet.
4.6. Beskæftigelse
(40)
Efter indledningsvis at være faldet med 9 % mellem 2008 og 2009 fortsatte beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen med at falde. Ud af 74 medarbejdere i 2008 er der kun 59 ansatte tilbage i NUP, hvilket svarer til et samlet fald på 19 %.
Tabel 8
2008
2009
2010
NUP
Beskæftigelse for den pågældende vare (personer) (12)
74
67
62
59
Indeks (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7. Produktivitet
(41)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, faldt med 9 % mellem 2008 og NUP. Dette afspejler den omstændighed, at beskæftigelsen faldt i et hurtigere tempo end produktionen.
Tabel 9
2008
2009
2010
NUP
Produktivitet (sq ft pr. ansat) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Indeks (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8. Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(42)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser forblev stabile mellem 2008 og NUP. Som nævnt ovenfor blev EU-erhvervsgrenens priser markant underbudt af dumpingimporten fra Kina. Imidlertid er prisniveauet opretholdt på bekostning af EU-erhvervsgrenens markedsandel.
Tabel 10
2008
2009
2010
NUP
Enhedspris på EU-markedet (EUR/sq ft) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Indeks (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9. Dumpingmargenens størrelse
(43)
På baggrund af mængden, markedsandelen og priserne på importen fra Kina kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelige.
4.10. Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(44)
De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation til trods for indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2006 grundlæggende er forblevet udsat og sårbar. Der kunne således ikke konstateres en egentlig genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet.
b) Mikroøkonomiske indikatorer
4.11. Lagerbeholdninger
(45)
EU-erhvervsgrenens slutlagre steg betragteligt med 31 % mellem 2008 og NUP. Andre analyser gjorde det muligt at finjustere vurderingen af udviklingen i antallet af måneders produktion, der var på lager. Således havde producenter, der indgik i stikprøven, i 2008 omkring fem måneders produktion på lager (43 %), men presset fra dumpingimporten tvang dem til at øge deres lagre til over syv måneders produktion (svarende til 63 % af den samlede årlige produktion) i NUP. Konklusionen, der siger, at lagerudviklingen vidner om en skadelig situation, bekræftes derfor.
Tabel 11
2008
2009
2010
NUP
Ultimolagre (sq ft) (15)
Fortrolige forretningsoplysninger
Indeks (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12. Lønninger
(46)
Gennemsnitslønnen pr. ansat var stabil mellem 2008 og 2009 samt mellem 2010 og NUP. Den kraftige stigning på 20 % mellem 2009 og 2010 kan tilskrives en betydelig stigning i lønomkostningerne hos to af virksomhederne i stikprøven til trods for den omstændighed, at beskæftigelsen er reduceret.
Tabel 12
2008
2009
2010
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (000 EUR) (16)
Fortrolige forretningsoplysninger
Indeks (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13. Investeringer
(47)
De af stikprøven omfattede virksomheders årlige investeringer i produktionen af den samme vare var overvejende til vedligeholdelse og steg med 21 % mellem 2008 og NUP. Den kraftige stigning mellem 2010 og NUP skyldes køb af visse former for udstyr fra en af virksomhederne i stikprøven i 2011.
Tabel 13
2008
2009
2010
NUP
Nettoinvesteringer (EUR) (17)
Fortrolige forretningsoplysninger
Indeks (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14. Rentabilitet og investeringsafkast
(48)
EU-erhvervsgrenen led konstant tab i hele den betragtede periode. Mellem 2008 og NUP er tabene (både i absolutte tal og i procent af omsætningen) mere end fordoblet.
(49)
Tilsvarende var afkastet af investeringerne negativt i hele den betragtede periode, og det forværredes med -131 procentpoint mellem 2008 og NUP.
Tabel 14
2008
2009
2010
NUP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg) (18)
Fortrolige forretningsoplysninger
Indeks (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne) (18)
Fortrolige forretningsoplysninger
Indeks (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15. Likviditet og evne til at rejse kapital
(50)
Nettolikviditeten fra driften forblev negativ i hele den betragtede periode, og den blev forværret med næsten - 300 procentpoint mellem 2008 og NUP.
Tabel 15
2008
2009
2010
NUP
Likviditet (EUR) (19)
Fortrolige forretningsoplysninger
Indeks (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Der er ingen indikation for, at EU-erhvervsgrenen skulle have haft vanskeligheder med at rejse kapital.
c) Indvirkningen af dumpingimporten og andre faktorer
4.16. Virkningerne af dumpingimporten
(52)
Efter indførelsen af foranstaltninger faldt importen fra Kina betydeligt, og den er stadig temmelig begrænset, svarende til en markedsandel på ca. 4 % i NUP. Prissammenligningen mellem denne import og EU-erhvervsgrenens priser viser dog et betydeligt prisunderbud (51,6 %). Da semsgarvet læder (vaskeskind) er en standardiseret vare, da varedækningen er meget begrænset, og da kinesiske varers kvalitet ligner den europæiske, tyder den forholdsvis lille markedsandel for den kinesiske import kombineret med betydelige prisunderbud, på, at denne import har betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
4.17. Import fra andre lande
(53)
Der er tale om en betydelig import fra Indien, Tyrkiet og New Zealand samt en vis import fra andre lande, som tilsammen tegner sig for en markedsandel på 46 % i NUP (fra 60 % i 2008).
(54)
Med hensyn til importen fra Indien skal det bemærkes, at mængden er betydelig, og at markedsandelen er øget fra 11 % i 2008 til 16 % i NUP. I den samme periode var gennemsnitspriserne på importen fra Indien noget lavere end EU-producenternes gennemsnitspriser. I betragtning af de betydelige mængder og prisforskellene konkluderes det, at importen fra Indien til en vis grad har bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige økonomiske situation. Samtidig skal det bemærkes, at priserne på importen fra Indien er mere end 60 % højere end den kinesiske dumpingimport. Det konkluderes derfor, at disse begrænsede virkninger for EU-erhvervsgrenens nuværende situation efter al sandsynlighed ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
Tabel 16
2008
2009
2010
NUP
Importmængde fra Indien (000 sq ft) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Markedsandel for importen fra Indien (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Gennemsnitspris på importen fra Indien (EUR/sq ft)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Der er også en betydelig import fra Tyrkiet, som tegner sig for en markedsandel på 10 % i NUP (fra 18 % i 2008). Samtidig er gennemsnitspriserne for denne import meget større end for semsgarvet læder (vaskeskind) fra Kina og meget tæt på prisniveauet for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af den faldende tendens for importen fra Tyrkiet og de relativt høje priser konkluderes det, at denne heller ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
Tabel 17
2008
2009
2010
NUP
Importmængde fra Tyrkiet (000 sq ft) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Markedsandel for importen fra Tyrkiet (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Gennemsnitspris på importen fra Tyrkiet (EUR/sq ft)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Der er også en betydelig import fra New Zealand, som tegner sig for en markedsandel på 7 % i NUP, og som er steget fra 3 % i 2008. Samtidig er gennemsnitspriserne for denne import meget højere end for semsgarvet læder (vaskeskind) fra Kina og højere end selv prisniveauet for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af de relativt høje priser på importen fra New Zealand konkluderes det, at den heller ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
Tabel 18
2008
2009
2010
NUP
Importmængde fra New Zealand (000 sq ft) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Markedsandel for importen fra New Zealand (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Gennemsnitspris på importen fra New Zealand (EUR/sq ft)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Importen fra resten af verden tegner sig for en markedsandel på 13 % i NUP (fra 27 % i 2008). Samtidig er gennemsnitspriserne for denne import meget højere end for semsgarvet læder (vaskeskind) fra Kina og meget tæt på prisniveauet for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af den faldende tendens for importen fra resten af verden og de relativt høje priser i sammenligning med semsgarvet læder (vaskeskind) fra Kina, konkluderes det, at denne heller ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
Tabel 19
2008
2009
2010
NUP
Importmængde fra resten af verden (000 sq ft) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Markedsandel for importen fra resten af verden (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Gennemsnitspris på importen fra resten af verden (EUR/sq ft)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Importen fra alle andre tredjelande tilsammen tegner sig for en markedsandel på 46 % i NUP (fra 60 % i 2008). Samtidig er gennemsnitspriserne for denne import meget større end for semsgarvet læder (vaskeskind) fra Kina og meget tæt på prisniveauet for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af den faldende tendens for importen fra tredjelande og de relativt høje priser konkluderes det, at denne heller ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
Tabel 20
2008
2009
2010
NUP
Importmængde fra andre lande (000 sq ft) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Indeks (2008 = 100)
100
86
105
97
Markedsandel for import fra andre lande (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Gennemsnitspris på importen fra andre lande (EUR/sq ft)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(59)
Der er kun tre producenter (alle SMV'er) tilbage i Unionen. Om alle andre producenter af semsgarvet læder (vaskeskind) rapporteres det, at de har haft lukket deres produktionsanlæg siden 2006, hvor de oprindelige foranstaltninger blev indført. Dette kan ses som hidrørende fra det øgede pres, som den kinesiske dumpingimport har lagt på EU-markedet, selv i en situation med voksende forbrug.
(60)
Skadesanalysen viser, at EU-erhvervsgrenens situation forværredes i den betragtede periode. Navnlig faldt produktionen med omkring 12 %, og selv om salget steg lidt, var denne stigning mindre end stigningen i forbruget, og EU-producenternes markedsandel faldt derfor med 3 procentpoint.
(61)
Samtidig viser analysen af de mikroøkonomiske indikatorer, at rentabiliteten, afkastet af investeringerne og likviditeten i EU-erhvervsgrenen forblev negativ i hele den betragtede periode, og at dette fald fortsatte hen imod NUP.
(62)
Importen fra Indien, Tyrkiet, New Zealand og resten af verden er blevet analyseret. På baggrund af disse importstrømme, anskuet såvel enkeltvis som samlet, konkluderes det, at de ikke ville kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimport og skade i tilfælde af den sandsynlige stigning i den kinesiske dumpingimport og yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation, som en ophævelse af foranstaltningerne ville medføre.
(63)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen fortsat led væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, og at erhvervsgrenen er meget skrøbelig og sårbar og langt under den tilstand, der kunne forventes, hvis den havde genrejst sig efter den dumping, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse.
(64)
Det konkluderes også, at EU-erhvervsgrenens skadelidende situation overvejende skyldes den fortsatte eksistens (selv i mindre mængder) af dumping- og lavprisimporten fra Kina.
E. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Konsekvenser af den forventede importmængde og de prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
(65)
Selv om importmængderne fra Kina faldt markant efter indførelsen af foranstaltningerne i 2006, er det opfattelsen, at der fortsat er betydelig produktionskapacitet i Kina (jf. betragtning 22). Denne overskudskapacitet kan let omdirigeres til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves.
(66)
Det konkluderes, at hvis foranstaltningerne ophæves, vil kinesiske eksporterende producenter efter al sandsynlighed forsøge at genvinde tabte markedsandele i Unionen. Det betydelige underbud, som er konstateret af undersøgelsen, viser, at prisniveauet i Unionen gør den til et meget interessant marked for den kinesiske import (jf. betragtning 22).
2. Konklusion om fortsat skade
(67)
På dette grundlag konkluderes det, at en ophævelse af foranstaltningerne over for importen fra Kina efter al sandsynlighed vil medføre, at EU-erhvervsgrenen fortsat forvoldes skade.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(68)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens interesser på den ene side og importørernes og brugernes interesser på den anden side.
(69)
Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at være imod Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle unødigt negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(70)
På dette grundlag blev det undersøgt, om det til trods for, at man var nået til den konklusion, at den skadevoldende dumping sandsynligvis ville fortsætte, tydeligt kunne konkluderes, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(71)
EU-erhvervsgrenen, der består af SMV'er, har konsekvent tabt markedsandele og har lidt væsentlig skade i den betragtede periode. Hvis foranstaltningerne ophæves, vil EU-erhvervsgrenen sandsynligvis befinde sig i en endnu værre situation.
3. Importørernes interesser
(72)
Der er to ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der har samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Den til semsgarvet læder (vaskeskind) knyttede erhvervsvirksomhed udgør kun en begrænset del af deres respektive omsætninger. Der er intet, der tyder på, at en videreførelse af foranstaltningerne ville have nogen betydelig negativ indvirkning på deres aktiviteter.
4. Brugernes og forbrugernes interesser
(73)
Der var ingen bruger- eller forbrugersammenslutninger, der gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, hvilket også var tilfældet i den oprindelige undersøgelse. Da det i den oprindelige undersøgelse blev fastslået, at de pågældende foranstaltninger ikke ville få en urimelig indvirkning på disse parters interesser, og i betragtning af deres fortsatte manglende samarbejdsvilje kan det konkluderes, at deres interesser forbliver uberørte af opretholdelsen af foranstaltningerne. Den betydelige import fra andre kilder og til konkurrencedygtige priser vil sikre, at brugerne og forbrugerne fortsat vil have et bredt udvalg af forskellige leverandører af den pågældende vare og til rimelige priser.
5. Konklusion
(74)
I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
G. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(75)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(76)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Kina bør opretholdes. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold på 58,9 % -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på import af semsgarvet læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet læder, også i tilskårne stykker, herunder semsgarvet »crust« læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet »crust« læder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som henhører under KN-kode 4114 10 10 og 4114 10 90.
2. Den endelige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, fastsættes til 58,9 %.
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. december 2012.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1153/2012,
annettu 3 päivänä joulukuuta 2012,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan säämiskänahan tuonnissa sen jälkeen, kun asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukainen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu on suoritettu
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1338/2006 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopulliset polkumyyntitoimenpiteet’, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 4114 10 10 ja ex 4114 10 90 kuuluvan säämiskänahan tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 58,9 prosentin suuruisen arvotullin muodossa.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(2)
Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen johdosta komissio vastaanotti 14 päivänä kesäkuuta 2011 pyynnön panna vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen näiden toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti UK Leather Federation, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka edustaa yli 50:tä prosenttia säämiskänahan kokonaistuotannosta unionissa.
(3)
Pyyntö perustui siihen, että lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen.
3. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(4)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 13 päivänä syyskuuta 2011 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
4. Tutkimus
4.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(5)
Polkumyynnin jatkumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2010 ja 30 päivän kesäkuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2008 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
4.2 Tutkimuksen osapuolet
(6)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, asianomaisen maan vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja unionin käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(7)
Ottaen huomioon unionissa toimivien tuottajien, asianomaisessa maassa olevien vientiä harjoittavien tuottajien ja etuyhteydettömien tuojien ilmeisen suuri määrä, katsottiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti asianmukaiseksi tutkia, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(8)
Unionin tuottajiin sovellettiin otantaa, ja kolmesta tiedossa olleesta unionin tuottajasta otokseen valittiin kaksi tuottajaryhmää.
(9)
Kiinassa otettiin yhteyttä kuuteen tiedossa olevaan vientiä harjoittavaan tuottajaan. Yksikään näistä yrityksistä ei kuitenkaan toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa.
(10)
Unionissa oli tiedossa 35 etuyhteydetöntä säämiskänahan tuojaa, joita pyydettiin toimittamaan tiedot otantaa varten. Näistä vain kaksi ilmoittautui ja suostui toimimaan yhteistyössä tässä tarkastelussa. Näin ollen etuyhteydettömiin tuojiin ei ollut tarpeen soveltaa otantaa.
(11)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin otokseen valituilta unionin tuottajien ryhmiltä ja kahdelta yhteistyössä toimineelta etuyhteydettömältä tuojalta. Yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei tehnyt tarkastelussa yhteistyötä eikä yksikään asiaan liittyvä kuluttajajärjestö toimittanut komissiolle tietoja tai ilmoittautunut tutkimuksen kuluessa.
(12)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Yhdistynyt kuningaskunta; ja
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Italia.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(13)
Tässä tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinasta peräisin oleva säämiskänahka tai yhdistelmäparkittu säämiskänahka, myös määrämuotoon leikattu, crust-käsitelty säämiskänahka ja yhdistelmäparkittu säämiskänahka, joka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin 4114 10 10 ja 4114 10 90, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(14)
Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä tuotteilla samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamilla ja myymillä tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(15)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.
1. Alustavat huomautukset
(16)
Kuten 9 kappaleessa todettiin, yksikään kuudesta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, joihin otettiin yhteyttä, ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa, ja polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät oli tehtävä käytettävissä olevien tietojen perusteella, erityisesti pyynnön esittäjän toimittamien tietojen, myös tarkastelupyynnössä olevien tietojen ja tilastotietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
2. Polkumyyntituonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
2.1 Vertailumaa
(17)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella tai vertailumaasta muihin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.
(18)
Alkuperäisessä tutkimuksessa käytettiin Yhdysvaltoja vertailumaana normaaliarvon määrittämisessä. Alkuperäisen tutkimuksen aikana ainoa Yhdysvalloissa toiminut säämiskänahan tuottaja on nyttemmin sulkenut tuotantolaitoksensa. Sen jälkeen sen käyttämä säämiskänahka on tuotu Turkissa toimivasta yhteisyrityksestä. Koska Yhdysvalloissa ei ole enää säämiskänahan merkittävää tuotantoa, tämän tarkastelun vireillepanoilmoituksessa ehdotettiin vertailumaiksi muita maita (esim. Uusi-Seelanti, Turkki ja Intia). Uudessa-Seelannissa, Turkissa ja Intiassa sijaitseviin mahdollisiin vertailumaan tuottajiin otettiin yhteyttä, mutta yksikään ei suostunut toimimaan yhteistyössä.
(19)
Koska vertailumaan tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, normaaliarvo määritettiin Intiasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräisiä hintoja koskevien tietojen perusteella, jotka saatiin Eurostatin tuontitilastoista tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta. (Intiasta tulee eniten tuontia unioniin). Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, vientihinta määritettiin Kiinasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräisiä hintoja koskevien tietojen perusteella, jotka saatiin Eurostatin tuontitilastoista tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta. Tällä perusteella polkumyyntimarginaali määritettiin normaaliarvona käytettyjen Intiasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräisten hintojen ja vientihintana käytettyjen Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräisten hintojen erotuksena. Polkumyyntilaskelmien tuloksena polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 64 prosenttia.
2.2 Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin
(20)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin lisäksi tarkasteltiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin. Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa, jäljempänä esitetyt päätelmät tehtiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen eli tarkastelupyynnössä esitettyjen, pyynnön esittäjän toimittamien ja Eurostatin tietojen perusteella.
(21)
Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: Kiinasta tulevan tuonnin kehitys, vientiä harjoittavien tuottajien tuotanto ja käyttämätön kapasiteetti sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus sekä hintojen että laajuuden osalta.
(22)
Kuten 32 kappaleessa osoitetaan, Kiinasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tulleen tuonnin ja unionin tuotannonalan hintojen vertailu osoittaa merkittävää hintojen alittavuutta (51,6 %). Unionin markkinat ovat hinnoiltaan ja laajuudeltaan edelleen houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta. Tätä vielä vahvistaa se, että Kiinassa on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia toimenpiteiden käyttöönoton seurauksena, kun tuonti Kiinasta väheni. Jo ennen toimenpiteiden käyttöönottoa Kiina kolminkertaisti markkinaosuutensa unionin markkinoilla tämän tuotteen osalta: osuus oli 10,7 prosenttia vuonna 2001 ja 31,7 prosenttia vuonna 2004. Lisäksi Kiinan vientihinnat unioniin ovat edelleen korkeammat kuin tiettyjen muiden kolmansien maiden markkinoille, mikä tekee unionin markkinoista houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta.
(23)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että kiinalaisia tuotteita vietiin edelleen unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja että polkumyyntimarginaalit olivat erittäin korkeita. Kun otetaan erityisesti huomioon unionin hintatasot sekä Kiinassa käytettävissä oleva kapasiteetti, voidaan päätellä, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.
D. VAHINKO
1. Unionin tuotannonala
(24)
Samankaltaista tuotetta tuottaa unionissa kolme yritystä (yritysryhmää). Valituksen tekijä edustaa niistä kahta, jotka sijaitsevat Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Italiassa; niillä on myös jonkin verran toimintaa Puolassa ja Romaniassa. Kolmas tuottaja on sijoittautunut Italiaan, ja se tukee pyyntöä. Kaikki muut säämiskänahan tuottajat ovat ilmeisesti sulkeneet tuotantolaitoksensa vuoden 2006 jälkeen, jolloin alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön.
(25)
Perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukainen unionin kokonaistuotanto määritettiin otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastausten sekä kolmannen tuottajan tuen osoittamisen/otantamenettelyn yhteydessä toimittamien perusmakrotietojen perusteella. Näiden yritysten katsotaan muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. Kahden otokseen valitun tuottajan osuus unionin tuotannosta oli 80 prosenttia.
(26)
Koska mikrotalouteen liittyvät vahinkoindikaattorit perustuvat vain kahden yrityksen tietoihin, ne esitetään indeksoidussa muodossa luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.
2. Kulutus unionin markkinoilla
(27)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän tuotemäärän ja Eurostatin tuontitietojen perusteella.
(28)
On huomattava, että vuodesta 2010 lähtien on Espanjan kautta viety muualle unioniin merkittäviä määriä säämiskänahkaa alhaisin hinnoin (noin 31 %:n markkinaosuus). Espanjassa ei ole enää lainkaan samankaltaisen tuotteen tuotantoa, ja säämiskänahan myynti Espanjasta muualle unioniin ylittää tuonnin. Nämä määrät on lisätty kulutuslukuihin. Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus kasvoi 26 prosenttia, ja suurin nousu tapahtui vuosien 2009 ja 2010 välillä.
Taulukko 1
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kokonaiskulutus (tuhatta neliöjalkaa) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Indeksi (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Tuonti Kiinasta
a) Määrä ja markkinaosuus
(29)
Sen jälkeen kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2006, Kiinasta tuleva tuonti väheni merkittävästi ja on edelleen melko vähäistä; sen markkinaosuus oli noin 4 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi kuitenkin 9 prosenttiyksikköä ja oli 1 103 330 neliöjalkaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kiinasta tuleva tuonti ei kuitenkaan kasvanut samaa vauhtia unionin kulutuksen kanssa ja sen markkinaosuus pieneni tarkastelujaksolla.
Taulukko 2
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliöjalkaa) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Indeksi (2008 = 100)
100
78
87
109
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Hinnat
i) Hintojen kehitys
(30)
Kiinalaisen tuonnin keskimääräiset hinnat vaihtelivat tarkastelujaksolla. Vuoteen 2008 verrattuna hinta nousi aluksi vuonna 2009 ennen kuin se putosi 13 prosenttia vuonna 2010 ja kohosi taas takaisin vuoden 2008 tasolle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 3
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinta (euroa/neliöjalka) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Indeksi (2008 = 100)
100
136
87
102
ii) Hintojen alittavuus
(31)
Hintojen alittavuuden arvioimista varten unionin tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla suuntautuvan myynnin hintojen painotettua keskiarvoa verrattiin kiinalaisten viejien vastaavaan CIF-hintojen painotettuun keskiarvoon. Sen vuoksi unionin tuotannonalan myyntihintoja on oikaistu varsinkin luotto-, toimitus- ja pakkauskustannusten sekä palkkioiden osalta noudettuna lähettäjältä -tasolle. Kiinasta tulevan viennin CIF-hinnat on saatu Eurostatilta, ja niitä on oikaistu kaikkien tulliselvitykseen liittyvien kustannusten (tullit ja tuonnin jälkeiset kustannukset) huomioon ottamiseksi (hinta määräsatamassa).
(32)
Vertailu osoitti, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tarkasteltavana olevan tuotteen tuontihinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat noin 51,6 prosentilla.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(33)
Polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan koskevan tarkastelun yhteydessä arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki asianmukaiset taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
(34)
Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:
-
Makrotaloudelliset indikaattorit (tuotanto, kapasiteetti, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, keskimääräiset yksikköhinnat ja polkumyyntimarginaalien suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla otokseen valittujen tuottajien kyselylomakevastauksista kerättyjen tietojen perusteella ja kolmannen unionin tuottajan toimittamien makrotietojen perusteella.
-
Mikrotaloudelliset indikaattorit (varastot, palkat, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) analysoitiin otokseen valittujen yritysten toimittamista tarkistetuista kyselylomakevastauksista saatujen tietojen perusteella. Näiden tietojen katsotaan edustavan koko unionin tuotannonalaa. Koska nämä indikaattorit liittyvät vain kahteen yritykseen, absoluuttisia lukuja ei voida paljastaa luottamuksellisuudesta johtuvista syistä perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti, minkä vuoksi tiedot esitetään jäljempänä indeksoituna.
a) Makrotaloudelliset indikaattorit
4.1 Tuotanto
(35)
Unionin tuotanto on vuodesta 2008 lähtien laskenut jatkuvasti ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 12 prosenttia alle vuoden 2008 tason huolimatta siitä, että kulutus kasvoi samaan aikaan 26 prosenttia.
Taulukko 4
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tuhatta neliöjalkaa) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Indeksi (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2 Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöasteet
(36)
Tuotantokapasiteetti säilyi vakaana vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kapasiteetin käyttöaste oli alhaisella tasolla jo vuonna 2008, mutta tuotannon lasku vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä johti kapasiteetin käyttöasteen vieläkin suurempaan laskuun (7 prosenttiyksikköä) vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 5
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (tuhatta neliöjalkaa) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Indeksi (2008 = 100)
100
100
100
100
Kapasiteetin käyttöaste (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Indeksi (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3 Myyntimäärä
(37)
Unionin tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla kasvoi 5 prosenttia vuosien 2008 ja 2009 välillä, putosi 2 prosenttia vuonna 2010 ja kohosi jälleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Myyntimäärä kasvoi kaiken kaikkiaan 9 prosenttia tarkastelujaksolla.
Taulukko 6
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille (tuhatta neliöjalkaa) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Indeksi (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4 Markkinaosuus
(38)
Vuosien 2008 ja 2009 välillä unionin tuotannonala onnistui saamaan hieman takaisin (1 %) markkinaosuuttaan vuoden 2008 alhaiselta 23 prosentin tasolta ennen kuin sen markkinaosuus laski 4 prosenttiyksikköä ainoastaan 20 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 7
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan markkinaosuus (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Indeksi (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5 Kasvu
(39)
Unionin kulutus kasvoi vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 26 prosenttia, mutta unionin tuottajien myyntimäärä unionin markkinoilla kasvoi vain 9 prosenttia ja markkinaosuus pieneni 3 prosenttiyksikköä. Näin ollen päätellään, että unionin tuottajat eivät pystyneet hyötymään markkinoiden kasvusta juuri lainkaan.
4.6 Työllisyys
(40)
Unionin tuotannonalan työllisyyden pudottua merkittävästi (9 %) vuosien 2008 ja 2009 välillä se jatkoi laskuaan; 74 työntekijästä (2008) jäljellä on ainoastaan 59 tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä merkitsee 19 prosentin kokonaispudotusta.
Taulukko 8
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa (henkeä) (12)
74
67
62
59
Indeksi (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7 Tuottavuus
(41)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa kohosi vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 9 prosenttia. Tämä on osoitus siitä, että työllisyys laski nopeammin kuin tuotanto.
Taulukko 9
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuottavuus (neliöjalkaa/työntekijä) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Indeksi (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8 Myyntihinnat ja kotimarkkinahintoihin vaikuttavat tekijät
(42)
Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat pysyivät vakaina vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kuten edellä on mainittu, Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin hinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Hintatason säilyttäminen on kuitenkin tapahtunut unionin tuotannonalan markkinaosuuden kustannuksella.
Taulukko 10
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Yksikköhinta unionin markkinoilla (euroa/neliöjalka) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Indeksi (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(43)
Kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä.
4.10 Aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen
(44)
Edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat, että vuonna 2006 käyttöön otetuista polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta unionin tuotannonalan talous- ja rahoitustilanne on pysynyt erittäin heikkona ja haitallisena. Näin ollen unionin tuotannonalan ei voida katsoa toipuneen aiemmasta polkumyynnistä, ja siksi sen katsotaan olevan edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisille vaikutuksille.
b) Mikrotaloudelliset indikaattorit
4.11 Varastot
(45)
Unionin tuotannonalan loppuvarastot kasvoivat merkittävästi eli 31 prosenttia vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tarkemman analyysin avulla voitiin arvioida tarkemmin varastojen tuotantokuukausina ilmaistun varastointiajan kehittymistä. Vuonna 2008 otokseen valitut tuottajat pitivät noin viiden kuukauden tuotantovarastoja (43 %), mutta polkumyyntituonnin aiheuttamat paineet pakottivat ne kasvattamaan varastojaan yli seitsemään tuotantokuukauteen (63 % vuosittaisesta kokonaistuotannosta) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näin ollen voidaan vahvistaa, että varastojen kehityssuuntaus osoittaa vahinkoa aiheutuneen.
Taulukko 11
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (neliöjalkaa) (15)
Luottamukselliset tiedot
Indeksi (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12 Palkat
(46)
Keskimääräinen palkka työntekijää kohti pysyi vakaana vuosien 2008 ja 2009 välillä samoin kuin vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Vuosien 2009 ja 2010 välillä tapahtunut jyrkkä 20 prosentin nousu johtuu kahden otokseen valitun yrityksen työvoimakustannusten merkittävästä kasvusta siitä huolimatta, että työllisyys oli heikentynyt.
Taulukko 12
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (tuhatta euroa) (16)
Luottamukselliset tiedot
Indeksi (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13 Investoinnit
(47)
Otokseen valittujen yritysten vuosi-investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotannossa tehtiin pääosin ylläpitoon, ja ne kasvoivat 21 prosenttia vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Jyrkkä nousu vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä johtuu yhden otokseen valitun yrityksen laiteostoista vuonna 2011.
Taulukko 13
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Nettoinvestoinnit (euroa) (17)
Luottamukselliset tiedot
Indeksi (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14 Kannattavuus ja investointien tuotto
(48)
Unionin tuotannonala teki jatkuvasti tappiota koko tarkastelujakson. Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tappiot (ilmoitettuna sekä absoluuttisesti että prosentteina liikevaihdosta) yli kaksinkertaistuivat.
(49)
Samoin investointien tuotto oli negatiivista koko tarkastelujakson ajan ja heikkeni vielä -131 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 14
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen EU-myynnin nettokannattavuus (% nettomyynnistä) (18)
Luottamukselliset tiedot
Indeksi (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Investointien tuotto (nettovoitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta) (18)
Luottamukselliset tiedot
Indeksi (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15 Kassavirta ja pääoman saanti
(50)
Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta oli negatiivista koko tarkastelujakson ajan ja heikkeni vielä -300 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 15
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta (euroa) (19)
Luottamukselliset tiedot
Indeksi (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Ei ollut merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut ongelmia pääoman saamisessa.
c) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja muiden tekijöiden vaikutukset
4.16 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
(52)
Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen Kiinasta tuleva tuonti väheni merkittävästi ja on edelleen melko vähäistä; sen markkinaosuus oli noin 4 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän tuonnin ja unionin tuotannonalan hintojen vertailu osoittaa kuitenkin hintojen merkittävää alittavuutta (51,6 %). Koska säämiskänahka on standardoitu tuote, tuotteen määritelmä on hyvin suppea ja koska kiinalaiset tuotteet ovat laatunsa puolesta samanlaisia kuin eurooppalaiset, Kiinasta tulevan tuonnin suhteellisen pieni markkinaosuus yhdistyneenä hintojen merkittävään alittavuuteen merkitsee sitä, että tällä tuonnilla on huomattava vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen.
4.17 Tuonti muista maista
(53)
Intiasta, Turkista ja Uudesta-Seelannista tulee merkittävästi tuontia ja muista maista jonkin verran; yhteensä näiden markkinaosuus oli 46 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (60 % vuonna 2008).
(54)
Intiasta tulevan tuonnin määrä on merkittävä, ja sen markkinaosuus on kasvanut vuoden 2008 tasolta 11 prosentista 16 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Samalla Intiasta tulevan tuonnin hinnat ovat hieman alle unionin tuottajien keskimääräisten hintojen. Kun otetaan huomioon merkittävät määrät ja hintaero, voidaan katsoa, että Intiasta tuleva tuonti vaikuttaa jossakin määrin unionin tuotannonalan negatiiviseen taloudelliseen tilanteeseen. On kuitenkin huomattava, että Intiasta tulevan tuonnin hinnat ovat yli 60 prosenttia korkeammat kuin polkumyynnillä Kiinasta tulevan tuonnin hinnat. Tämän vuoksi katsotaan, että tämä vähäinen vaikutus unionin tuotannonalan nykytilanteeseen ei ole sellainen, että se todennäköisesti poistaisi syy-yhteyden polkumyyntituonnin ja vahingon väliltä siinä todennäköisessä tapauksessa, että kiinalaisen polkumyyntituonnin määrä kasvaa ja unionin tuotannonalan tilanne sen vuoksi heikkenee entisestään, jos toimenpiteet kumottaisiin.
Taulukko 16
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Intiasta tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliöjalkaa) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Intiasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Merkittävästi tuontia tulee myös Turkista, jonka markkinaosuus oli 10 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (18 % vuonna 2008). Tämän tuonnin keskimääräiset hinnat ovat kuitenkin paljon korkeammat kuin Kiinasta tulevan säämiskänahan hinnat ja erittäin lähellä unionin tuotannonalan hintatasoa. Kun otetaan huomioon Turkista tulevan tuonnin laskeva suuntaus ja sen suhteellisen korkea hinta, katsotaan, että tämä tuonti ei poista syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja vahingon välillä siinä todennäköisessä tapauksessa, että kiinalaisen polkumyyntituonnin määrä kasvaa ja unionin tuotannonalan tilanne sen vuoksi heikkenee entisestään, jos toimenpiteet kumottaisiin.
Taulukko 17
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Turkista tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliöjalkaa) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Turkista tulevan tuonnin markkinaosuus (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Turkista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Merkittävä tuoja on myös Uusi-Seelanti, jonka markkinaosuus oli 7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun se oli 3 % vuonna 2008. Tämän tuonnin keskimääräiset hinnat ovat kuitenkin paljon korkeammat kuin Kiinasta tulevan säämiskänahan hinnat ja jopa unionin tuotannonalan hintatasoa korkeammat. Kun otetaan huomioon Uudesta-Seelannista tulevan tuonnin suhteellisen korkeat hinnat, katsotaan, että tämäkään tuonti ei poista syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja vahingon välillä siinä todennäköisessä tapauksessa, että kiinalaisen polkumyyntituonnin määrä kasvaa ja unionin tuotannonalan tilanne sen vuoksi heikkenee entisestään, jos toimenpiteet kumottaisiin.
Taulukko 18
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Uudesta-Seelannista tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliöjalkaa) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Uudesta-Seelannista tulevan tuonnin markkinaosuus (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Uudesta-Seelannista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Muualta maailmasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli 13 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (27 % vuonna 2008). Tämän tuonnin keskimääräiset hinnat ovat kuitenkin paljon korkeammat kuin Kiinasta tulevan säämiskänahan hinnat ja lähellä unionin tuotannonalan hintatasoa. Kun otetaan huomioon muualta maailmasta tulevan tuonnin laskeva suuntaus ja sen suhteellisen korkea hinta verrattuna Kiinasta tuotavan säämiskänahan hintaan, katsotaan, että tämäkään tuonti ei poista syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja vahingon välillä siinä todennäköisessä tapauksessa, että kiinalaisen polkumyyntituonnin määrä kasvaa ja unionin tuotannonalan tilanne sen vuoksi heikkenee entisestään, jos toimenpiteet kumottaisiin.
Taulukko 19
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Muualta maailmasta tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliöjalkaa) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Muualta maailmasta tulevan tuonnin markkinaosuus (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Muualta maailmasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Kaikista muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus oli 46 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (60 % vuonna 2008). Tämän tuonnin keskimääräiset hinnat ovat kuitenkin paljon korkeammat kuin Kiinasta tulevan säämiskänahan hinnat ja erittäin lähellä unionin tuotannonalan hintatasoa. Kun otetaan huomioon muista kolmansista maista tulevan tuonnin laskeva suuntaus ja sen suhteellisen korkea hinta, katsotaan, että tämä tuonti ei poista syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja vahingon välillä siinä todennäköisessä tapauksessa, että kiinalaisen polkumyyntituonnin määrä kasvaa ja unionin tuotannonalan tilanne sen vuoksi heikkenee entisestään, jos toimenpiteet kumottaisiin.
Taulukko 20
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Muista maista tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliöjalkaa) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Indeksi (2008 = 100)
100
86
105
97
Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Muista maista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(59)
Unionissa on jäljellä enää kolme tuottajaa (kaikki pk-yrityksiä). Kaikki muut säämiskänahan tuottajat ovat ilmeisesti sulkeneet tuotantolaitoksensa vuoden 2006 jälkeen, jolloin alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön. Tämän voidaan katsoa olevan tulosta Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttamasta lisääntyneestä paineesta unionin markkinoilla, jopa tilanteessa, jossa kulutus kasvoi.
(60)
Vahinkoanalyysi osoittaa, että unionin tuotannonalan tilanne heikkeni tarkastelujaksolla. Tuotanto putosi noin 12 prosenttia ja vaikka myynti kohosikin hieman, se oli vähemmän kuin kulutuksen kasvu, minkä vuoksi unionin tuottajien markkinaosuus laski 3 prosenttiyksikköä.
(61)
Samalla mikrotalouden indikaattoreiden analyysi osoittaa, että unionin tuotannonalan kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta olivat negatiivisia koko tarkastelujakson ajan ja heikkenivät vielä siirryttäessä tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle.
(62)
Myös tuontia Intiasta, Turkista, Uudesta-Seelannista ja muualta maailmasta on analysoitu. Kun otetaan huomioon kaikki nämä merkittävät tuontivirrat sekä erikseen että yhteensä, katsotaan, että tämä tuonti ei poista syy-yhteyttä polkumyyntituonnin ja vahingon välillä siinä todennäköisessä tapauksessa, että kiinalaisen polkumyyntituonnin määrä kasvaa ja unionin tuotannonalan tilanne sen vuoksi heikkenee entisestään, jos toimenpiteet kumottaisiin.
(63)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että unionin tuotannonalalle on yhä aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa ja että sen tilanne on erittäin epävakaa ja riskialtis sekä kaukana siitä, jossa sen voisi olettaa olevan, jos se olisi toipunut alkuperäisessä tutkimuksessa todetusta vahingosta.
(64)
Päätellään myös, että unionin tuotannonalan vahingollisen tilanteen on pääasiassa aiheuttanut Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin jatkuva esiintyminen (vaikkakin aiempaa vähäisempinä määrinä).
E. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Arvioitujen tuontimäärien ja -hintojen vaikutukset, jos toimenpiteet kumotaan
(65)
Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin määrä laski merkittävästi sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2006, Kiinassa katsotaan olevan edelleen merkittävää tuotantokapasiteettia (ks. 22 kappale). Tämä käyttämätön kapasiteetti voidaan suunnata helposti unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin.
(66)
Jos toimenpiteet kumottaisiin, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat todennäköisesti pyrkisivät saamaan takaisin menettämänsä markkinaosuuden unionissa. Tutkimuksessa esiin tullut merkittävä hintojen alittavuus osoittaa, että unionin hintataso tekee unionin markkinoista erittäin kiinnostavat kiinalaisen tuonnin kannalta (ks. 22 kappale).
2. Vahingon jatkumista koskevat päätelmät
(67)
Tällä perusteella päätellään, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen.
F. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(68)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten unionin tuotannonalan sekä tuojien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin.
(69)
On syytä muistaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus lisäksi on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, siinä analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa. Sillä voidaan siten myös arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.
(70)
Tämän perusteella tutkittiin, voidaanko selvästi päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan vahingollinen polkumyynti todennäköisesti jatkuu.
2. Unionin tuotannonalan etu
(71)
Unionin tuotannonala muodostuu pk-yrityksistä, ja se on menettänyt jatkuvasti markkinaosuuttaan ja sille on aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla. Jos toimenpiteet kumottaisiin, unionin tuotannonalan tilanne olisi varsin todennäköisesti vielä huonompi.
3. Tuojien etu
(72)
Tutkimuksessa toimi yhteistyössä kaksi etuyhteydetöntä tuojaa. Säämiskänahkaan liittyvä liiketoiminta muodostaa vain pienen osan niiden liikevaihdosta. Ei ole viitteitä siitä, että toimenpiteiden jatkamisella olisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia niiden toimintaan.
4. Käyttäjien ja kuluttajien etu
(73)
Yksikään käyttäjien tai kuluttajien järjestö ei ilmoittautunut vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa, mikä oli tilanne myös alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska alkuperäisessä tutkimuksessa katsottiin, että kyseiset toimenpiteet eivät vaikuttaisi kohtuuttomasti näiden osapuolten etuihin, ja kun otetaan huomioon niiden jatkuva pidättyminen yhteistyöstä, voidaan päätellä, että toimenpiteiden säilyttäminen ei vaikuta niiden etuihin. Muista lähteistä tuleva merkittävä tuonti kilpailukykyisillä hinnoilla itse asiassa varmistaa, että käyttäjillä ja kuluttajilla on edelleen laaja valinnanvara kyseisen tuotteen eri toimittajien välillä kohtuuhinnoin.
5. Päätelmät
(74)
Kaikki edellä mainitut tekijät huomioon ottaen päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä, jotka estäisivät voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisen.
G. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(75)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(76)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan säämiskänahan tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet muodostuvat siis 58,9 prosentin suuruisesta arvotullista,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, joka koskee Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodeihin 4114 10 10 ja 4114 10 90 kuuluvan säämiskänahkan, myös määrämuotoon leikatun säämiskänahkan tai yhdistelmäparkitun säämiskänahkan tuontia, crust-käsitelty säämiskänahka ja yhdistelmäparkittu säämiskänahka mukaan luettuna.
2. Edellä 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 58,9 prosenttia.
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 3 päivänä joulukuuta 2012.