ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 10. prosince 2013,
kterým se stanoví, že Polsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 21. června 2013
(2013/758/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 8 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 126 Smlouvy o fungování Evropské unie se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k vytváření nových pracovních míst.
(3)
Dne 7. července 2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“) rozhodla, že v Polsku existuje nadměrný schodek, a v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES a článkem 3 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 (1) vydala doporučení k jeho odstranění nejpozději do roku 2012. S cílem snížit schodek veřejných financí na hranici nebo pod hranici 3 % HDP důvěryhodným a udržitelným způsobem bylo polským orgánům doporučeno, aby v roce 2009 provedly plánovaná stimulační fiskální opatření, zajišťovaly počínaje rokem 2010 průměrnou roční strukturální korekci rozpočtu přinejmenším ve výši 1¼ % HDP, poskytly podrobná opatření ke snížení schodku pod referenční hodnotu do roku 2012 a zavedly reformy, jež by v nadcházejících letech omezily primární běžné výdaje. Rada stanovila lhůtu pro přijetí účinných opatření na 7. ledna 2010.
(4)
Dne 3. února 2010 Komise dospěla k závěru, že podle její prognózy z podzimu 2009 Polsko přijalo nezbytná opatření v souladu s doporučením Rady ze dne 7. července 2009, aby svůj schodek veřejných financí snížilo na referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě, a tudíž se domnívala, že žádné další kroky v rámci postupu při nadměrném schodku nejsou nutné. Na základě vlastní prognózy z podzimu 2011 dospěla Komise k názoru, že Polsko nesměřuje ke splnění cílů, a vyžádala si dodatečná opatření, která Polsko přijalo a veřejně oznámilo do 10. února 2012. Dne 11. ledna 2012 tak Komise potvrdila, že polské orgány přijaly účinná opatření ke včasnému a udržitelnému odstranění nadměrného schodku a že v případě Polska není aktuálně nezbytné podnikat v rámci postupu při nadměrném schodku další kroky.
(5)
Dne 21. června 2013 dospěla Rada k závěru, že Polsko sice přijalo účinná opatření, ale dolehly na ně nepříznivé hospodářské události se zásadními důsledky pro veřejné finance, pročež vydala revidovaná doporučení (2) (dále jen „doporučení Rady z 21. června 2013“). Polsko tak splňovalo podmínky pro prodloužení lhůty pro odstranění nadměrného schodku veřejných financí podle čl. 3 odst. 5 nařízení (ES) č. 1467/97. Rada doporučila, aby Polsko nadměrný schodek odstranilo do roku 2014. Rovněž doporučila, aby Polsko v roce 2013 dosáhlo cíle celkového schodku veřejných financí ve výši 3,6 % HDP a v roce 2014 ve výši 3,0 % HDP, což podle aktualizované prognózy Komise z jara 2013 odpovídá ročnímu zlepšení strukturálního salda rozpočtu nejméně o 0,8 % HDP v roce 2013 a o 1,3 % HDP v roce 2014. Dále doporučila, aby Polsko důsledně provádělo již přijatá opatření a zároveň je doplnilo o dodatečná opatření dostačující k odstranění nadměrného schodku do roku 2014. Navíc doporučila, aby Polsko ke snižování schodku využilo veškerých neočekávaných zisků. Rada Polsku stanovila lhůtu 1. října 2013 k přijetí účinných opatření a k tomu, aby v souladu s čl. 3 odst. 4a nařízení (ES) č. 1467/97 podrobně informovalo o konsolidační strategii, kterou za účelem dosažení cílů plánuje.
(6)
Dne 2. října 2013 předložilo Polsko zprávu o účinných opatřeních. Makroekonomický scénář, z něhož zpráva vychází, se podobá scénáři použitému pro sestavení konvergenčního programu na rok 2013. Po průměrném růstu reálného HDP o 4 % ročně v období 2001-2011 tempo hospodářské aktivity v roce 2012 zpomalilo na 1,9 %. Makroekonomický scénář, z něhož vychází zpráva o účinných opatřeních, předpokládá, že v roce 2013 růst reálného HDP ještě dále zpomalí na 1,5 %, avšak poté se vývoj zvrátí a reálný HDP vzroste o 2,5 % v roce 2014 a o 3,8 % v roce 2015. Podle prognózy Komise z podzimu 2013 by měl reálný HDP růst v roce 2013 o 1,3 % a v roce 2014 by tempo jeho růstu mělo zrychlit na 2,5 % a v roce 2015 na 2,9 %. Ve srovnání s polskými orgány je Komise méně optimistická, pokud jde o růst domácí poptávky v posuzovaném období, zejména co se týče soukromé spotřeby a soukromých investic.
(7)
Polské orgány očekávají, že se schodek veřejných financí zvýší z 3,9 % HDP v roce 2012 na 4,8 % HDP v roce 2013. To je horší prognóza než hodnota 3,5 % HDP uvedená v aktualizaci konvergenčního programu z roku 2013, a to vzhledem k tomu, že uvedená prognóza vychází z významného výpadku příjmů ve výši 1,2 % HDP a překročení výdajů o 0,1 % HDP. Polské ministerstvo financí následně předložilo projekci přebytku ve výši 4,5 % HDP v roce 2014, a to na pozadí plánované důchodové reformy, která konkrétně počítá s jednorázovým převodem aktiv v hodnotě 8,5 % HDP. Pro rok 2015 se očekává, že saldo veřejných financí bude opět vykazovat schodek, a sice ve výši 3 % HDP.
(8)
Na roky 2013 a 2014 se prognóza Komise víceméně shoduje s prognózou polských orgánů. I prognóza Komise počítá v roce 2013 se schodkem ve výši 4,8 % HDP. Zhoršení ve srovnání s hodnotou 3,9 % HDP v základním scénáři postupu při nadměrném schodku lze vysvětlit především výpadky příjmů. Pro rok 2014 se očekává, že saldo veřejných financí bude v důsledku plánované důchodové reformy vykazovat přebytek (+4,6 % HDP). Pokud jde o rok 2015, je Komise v porovnání s polskými orgány méně optimistická, neboť očekává schodek veřejných financí ve výši 3,3 % HDP. Rozdíl ve výši 0,3 procentního bodu HDP je dán hlavně nižšími běžnými příjmy založenými na nižší projekci růstu nominálního HDP, jakož i vyššími veřejnými výdaji na mezispotřebu. Cíle schodku podléhají realizačním rizikům.
(9)
Polské orgány i Komise předpokládají, že hrubý veřejný dluh zůstane během celého posuzovaného období pod hranicí 60 %. Prognóza Komise z podzimu 2013 odhaduje, že se poměr dluhu k HDP sníží z 55,6 % v roce 2012 na 51 % v roce 2014, především v důsledku oznámeného převodu aktiv penzijních fondů ve výši 8,5 % HDP, načež se v roce 2015 zvýší na 52,5 %.
(10)
Jelikož se podle prognózy Komise z podzimu 2013 předpokládá, že schodek veřejných financí v roce 2013 dosáhne 4,8 % HDP, Polsko nepochybně překročí cíl celkového schodku ve výši 3,6 % HDP doporučený Radou. Také roční očištěné strukturální úsilí v roce 2013 (0,3 % HDP) je výrazně nižší než doporučené roční fiskální úsilí (0,8 % HDP). Analýza zdola nahoru provedená u nových diskrečních opatření a doplněná o posouzení vývoje výdajů, jež je upraveno s ohledem na přečerpané a nedočerpané výdaje, které nejsou pod kontrolou vlády, ukazuje na celkové fiskální úsilí ve výši 0,2 % HDP. To zaostává za požadovanými dodatečnými opatřeními ve výši 0,4 % HDP, která jsou základem fiskálního úsilí stanoveného v doporučení Rady, a potvrzuje, že Polsko nerealizovalo fiskální úsilí v roce 2013 tak, jak Rada doporučila.
(11)
V roce 2014 Komise očekává přebytek veřejných financí ve výši 4,6 % HDP. Tím má být cíl celkového schodku splněn pouze díky jednorázovému převodu aktiv penzijních fondů. Předpokládané roční očištěné strukturální úsilí ve výši 1,4 % HDP v roce 2014 se pohybuje nad ročním fiskálním úsilím ve výši 1,3 % HDP.
(12)
Celkově lze shrnout, že Polsko nedodrželo fiskální cíle doporučené na rok 2013, přestože cíle na rok 2014 uvedené v doporučení Rady ze dne 21. června 2013 mají být podle prognóz splněny. Podle projekce Komise na rok 2015 však nelze očekávat, že náprava nadměrného schodku v roce 2014 bude udržitelná, neboť uvedený schodek má dosáhnout 3,3 % HDP,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Polsko v roce 2013 nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady z 21. června 2013.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.
V Bruselu dne 10. prosince 2013.