NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 807/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se doplňují některá ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se zavádějí přechodná ustanovení
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (1), a zejména na čl. 2 odst. 3, čl. 14 odst. 5, čl. 16 odst. 5, čl. 19 odst. 8, čl. 22 odst. 3, čl. 28 odst. 10, čl. 28 odst. 11, čl. 29 odst. 6, čl. 30 odst. 8, čl. 33 odst. 4, čl. 34 odst. 5, čl. 35 odst. 10, čl. 36 odst. 5, čl. 45 odst. 6, čl. 47 odst. 6 a článek 89 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1305/2013 stanoví obecná pravidla podpory, kterou Unie poskytuje na rozvoj venkova prostřednictvím financování z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), čímž doplňuje obecná ustanovení o evropských strukturálních a investičních fondech obsažená v části II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (2). Měla by být přijata doplňující pravidla.
(2)
Členské státy by měly zavést a používat konkrétní podmínky pro přístup k podpoře v případě mladých zemědělců, kteří nezačínají působit jako jediný vedoucí zemědělského podniku. Pro zajištění rovného zacházení s příjemci bez ohledu na právní formu, již si zvolí pro zřízení svého zemědělského podniku, by mělo být stanoveno, že podmínky, za nichž lze právnickou osobu nebo jinou formu partnerství považovat za „mladého zemědělce“, by měly být rovnocenné podmínkám platným pro fyzickou osobu. Měla by být stanovena dostatečně dlouhá doba odkladu, která by mladým zemědělcům umožnila získat potřebnou kvalifikaci.
(3)
S cílem zajistit, že programy výměn pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěv těchto podniků podporované z EZFRV budou jasně vymezeny a odlišeny od podobných opatření v rámci jiných režimů Unie, a zároveň s cílem přihlédnout k rozmanitosti vnitrostátních situací by členské státy měly ve svých programech rozvoje venkova vymezit dobu trvání a obsah takových programů a návštěv. Obsah by měl být zaměřen na určité oblasti, které úzce souvisejí s plněním prioritních cílů Unie v oblasti rozvoje venkova.
(4)
Měla by být stanovena pravidla, která by upřesnila charakteristické prvky seskupení producentů a typů akcí, na něž lze získat podporu v rámci propagační složky opatření týkajícího se režimů jakosti, podmínky bránící narušení hospodářské soutěže a diskriminaci některých produktů a podmínky vyloučení obchodních značek ze získání podpory.
(5)
Podnikatelské plány podle čl. 19 odst. 4 nařízení (EU) č. 1305/2013 by měly obsahovat prvky, které budou dostačovat k posouzení splnění cílů vybrané operace. S cílem zajistit rovné zacházení s příjemci v celé Unii a usnadnit monitorování by měl být jako kritérium pro stanovení prahových hodnot podle čl. 19 odst. 4 uvedeného nařízení použit produkční potenciál zemědělského podniku.
(6)
Měly by být stanoveny minimální environmentální požadavky, které musí být splněny při zalesňování zemědělské půdy, aby se zajistilo, že nedojde k nežádoucímu zalesňování citlivých stanovišť, včetně oblastí se zemědělstvím vysoké přírodní hodnoty, a že bude zohledněna odolnost vůči změně klimatu. Na stanovištích Natura 2000 by zalesňování mělo být v souladu s cíli správy daného místa. Zvláštní pozornost by měla být věnována zvláštní potřebám ochrany životního prostředí v určitých lokalitách, např. prevenci eroze půdy. Měla by být stanovena přísnější opatření pro případy zalesňování vedoucího k vytvoření rozlehlejších lesů, aby se zohlednil dopad rozsahu takových operací na ekosystémy a zajistilo se, že budou splňovat cíle strategie zelené infrastruktury (3) a nové strategie EU v oblasti lesnictví (4).
(7)
Podmínky, které se vztahují k závazkům extenzifikace chovu hospodářských zvířat nebo chovu místních plemen, jejichž hospodářské využívání je ohroženo, a k ochraně rostlinných genetických zdrojů ohrožených genetickou erozí, by měly zajistit vymezení závazků v souladu s prioritami Unie v oblasti rozvoje venkova, zejména s potřebou zajistit ochranu krajiny a jejích prvků, přírodních zdrojů, včetně vody, půdy a genetické rozmanitosti.
(8)
Měly by být definovány činnosti, které mohou být způsobilé k získání podpory na ochranu a udržitelné využívání a rozvoj genetických zdrojů v zemědělství a na zachování a podporu genetických zdrojů v lesnictví.
(9)
S cílem zabránit dvojímu financování zemědělských postupů příznivých pro klima a životní prostředí a rovnocenných opatření uvedených v článku 43 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (5) a s cílem zabránit narušení hospodářské soutěže mezi zemědělci a zajistit řádné finanční řízení prostředků z EZFRV by mělo být stanoveno, že se od příslušných plateb odečtou dodatečné náklady a ušlé příjmy související s těmito postupy.
(10)
Měly by být vymezeny oblasti, v nichž by závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat zajistily vyšší standardy produkčních metod. Při tom by mělo být zajištěno, že se tyto závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat nebudou překrývat s běžnými zemědělskými postupy, zejména s očkováním za účelem prevence onemocnění.
(11)
Mělo by být upřesněno, na jaké krátké dodavatelské řetězce a místní trhy lze poskytovat podporu. S cílem umožnit jasné rozlišení krátkého dodavatelského řetězce od místního trhu by se jako kritérium pro vymezení krátkého dodavatelského řetězce měl používat počet zprostředkovatelů, zatímco pro vymezení místního trhu by se jako kritérium měla použít vzdálenost od zemědělského podniku stanovená v kilometrech s ohledem na konkrétní geografickou situaci dané oblasti, není-li stanoveno jiné přesvědčivé kritérium. Spolupráce malých hospodářských subjektů by měla být jasně zaměřena na překonání obecných nevýhod způsobených roztříštěností ve venkovských oblastech. Měla by proto být omezena na mikropodniky a na fyzické osoby, které se v době podání žádosti o podporu chystají založit mikropodnik. S cílem zajistit koherentní přístup k provádění opatření spolupráce by se v rámci tohoto opatření měla podporovat pouze propagační činnost související s krátkými dodavatelskými řetězci a místními trhy.
(12)
S cílem zajistit zachování příspěvků souvisejících s úroky z komerčních půjček sjednaných vzájemnými fondy podle čl. 38 odst. 3 písm. b) a čl. 39 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 1305/2013 na přiměřené úrovni by měly tyto komerční půjčky trvat minimálně jeden rok a maximálně pět let.
(13)
S cílem zajistit účinné využívání prostředků z EZFRV by měly být z podpory vyňaty některé druhy výdajů souvisejících s leasingovými smlouvami, například obchodní marže pronajímatele, náklady na refinancování, režijní náklady a náklady na pojištění. Aby se přihlédlo k různým podmínkám financování a rozvoje zemědělského sektoru v jednotlivých členských státech a zároveň byla zajištěna řádná finanční správa prostředků z EZFRV, členské státy by měly být povinny stanovit ve svých programech rozvoje venkova podmínky, za nichž může být pro podporu způsobilé použité zařízení. V souladu s prioritami Unie v oblasti rozvoje venkova by měla být podpora z EZFRV poskytována pouze na investice do obnovitelných energií s vysokou mírou energetické účinnosti a vysokou úrovní environmentální výkonnosti. Členské státy by pro tento účel měly stanovit minimální kritéria energetické účinnosti. Členské státy by měly zajistit, aby byla splněna platná kritéria udržitelnosti pro bioenergii. Členské státy by měly rovněž podpořit přechod z první generace biopaliv na druhou a měly by podporovat větší produkci moderních biopaliv, které ve velké míře snižují emise skleníkových plynů a u nichž existuje nízké riziko nepřímé změny ve využívání půdy a které zároveň přímo nekonkurují zemědělské půdě určené pro trhy s potravinami a krmivy.
(14)
Měly by být stanoveny podmínky pro změnu nebo úpravu závazků v rámci opatření podle článků 28, 29, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 a měly by být vymezeny situace, za nichž nelze požadovat vrácení podpory. Mělo by být zajištěno, že změna nebo úprava závazků bude možná pouze v případě, že budou zachovány nebo posíleny environmentální cíle závazku.
(15)
Měla by být přijata opatření pro přechod z podpory na rozvoj venkova poskytované podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (6) nebo, v případě Chorvatska, nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (7) na podporu poskytovanou podle nařízení (EU) č. 1305/2013. S ohledem na skutečnost, že řada přechodných opatření pro rozvoj venkova již byla zavedena nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1310/2013 (8), mělo by toto nařízení stanovit podmínky, za nichž se výdaje související s opatřeními podle článků 52 a 63 nařízení (ES) č. 1698/2005 stávají způsobilými podle nařízení (EU) č. 1305/2013. Toto nařízení by mělo rovněž upravit termíny pro předkládání hodnocení ex post programů a jejich přehledu, aby se zohlednila přechodná ustanovení týkající se provádění programů z programového období 2007-2013 v roce 2014 zavedená článkem 1 nařízení (EU) č. 1310/2013.
(16)
Vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 1305/2013 nahrazuje nařízení (ES) č. 1698/2005, je vhodné zrušit prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1698/2005 stanovená v nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 (9). Nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být zrušeno.
(17)
S ohledem na skutečnost, že v době zveřejnění tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie již bude programové období 2014-2020 probíhat, je nezbytné stanovit co nejbližší lhůtu pro jeho vstup v platnost. Mělo by proto vstoupit v platnost dnem svého vyhlášení a být použitelné od prvního dne programového období 2014-2020, tedy od 1. ledna 2014,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBLAST PŮSOBNOSTI
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení stanoví:
1)
ustanovení, jimiž se doplňuje nařízení (EU) č. 1305/2013, pokud jde o:
a)
mladé zemědělce;
b)
výměny pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěvy těchto podniků;
c)
režimy jakosti - propagaci;
d)
rozvoj zemědělských podniků a podnikatelské činnosti;
e)
zalesňování a zakládání lesů;
f)
agroenvironmentálně-klimatické opatření;
g)
zachování genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví;
h)
zamezení dvojímu financování;
i)
dobré životní podmínky zvířat;
j)
spolupráci;
k)
komerční půjčky vzájemným fondům;
l)
investice;
m)
změnu nebo úpravu závazků;
n)
rozšířené nebo nové závazky;
2)
zvláštní přechodná pravidla upravující podmínky, za nichž podpora schválená Komisí na základě nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo, v případě Chorvatska, nařízení (ES) č. 1085/2006, může být začleněna do podpory poskytované podle nařízení (EU) č. 1305/2013, a to v případě Chorvatska včetně technické pomoci.
KAPITOLA II
USTANOVENÍ DOPLŇUJÍCÍ PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE OPATŘENÍ PRO ROZVOJ VENKOVA
Článek 2
Mladý zemědělec
1. Členské státy zavedou a uplatňují zvláštní podmínky pro přístup k podpoře v případě, že mladý zemědělec podle definice v čl. 2 odst. 1 písm. n) nařízení (EU) č. 1305/2013 nezačíná působit jako jediný vedoucí podniku bez ohledu na jeho právní formu. Tyto podmínky jsou rovnocenné podmínkám, které platí pro mladého zemědělce začínajícího působit jako jediný vedoucí podniku. Ve všech případech musí mladí zemědělci zemědělský podnik řídit.
2. Pokud se žádost o podporu týká podniku, který vlastní právnická osoba, mladý zemědělec ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. n) nařízení (EU) č. 1305/2013 vykonává účinnou a dlouhodobou kontrolu nad právnickou osobou, pokud jde o rozhodování související s řízením, zisky a finančními riziky. Pokud se na kapitálu nebo řízení této právnické osoby podílí několik fyzických osob, včetně osob, které nejsou mladým zemědělcem, musí být mladý zemědělec schopen vykonávat tuto účinnou a dlouhodobou kontrolu buď sám, nebo společně s jinými zemědělci.
Pokud má nad právnickou osobou výhradní nebo společnou kontrolu jiná právnická osoba, uplatní se požadavky stanovené v prvním pododstavci na veškeré fyzické osoby, které mají nad touto jinou právnickou osobou kontrolu.
3. Všechny prvky definice mladého zemědělce stanovené v čl. 2 odst. 1 písm. n) nařízení (EU) č. 1305/2013 musí být splněny v okamžiku podání žádosti o podporu podle uvedeného nařízení. Příjemci však může být poskytnuta doba odkladu, která není delší než 36 měsíců od data individuálního rozhodnutí o udělení podpory, pro splnění podmínek souvisejících se získáním profesních dovedností stanovených v programu rozvoje venkova.
Článek 3
Výměny pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěvy těchto podniků
Členské státy ve svých programech rozvoje venkova vymezí dobu trvání a obsah krátkodobých programů výměn pracovníků zemědělských a lesnických podniků a návštěv těchto podniků podle čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013. Tyto programy a návštěvy se zaměří zejména na metody nebo technologie udržitelného zemědělství a lesnictví, diverzifikaci zemědělských podniků, zemědělské podniky zapojené do krátkých dodavatelských řetězců, rozvoj nových podnikatelských příležitostí a nových technologií a na zlepšení odolnosti lesů.
Článek 4
Režimy jakosti - propagace
1. Seskupeními producentů, která získávají podporu podle čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013, jsou bez ohledu na jejich právní formu subjekty, které sdružují hospodářské subjekty zapojené do režimů jakosti zemědělských produktů, bavlny nebo potravin podle čl. 16 odst. 1 uvedeného nařízení, pokud jde o konkrétní produkt, na nějž se vztahuje jeden z těchto režimů.
2. Druhy akcí, které jsou způsobilé pro poskytnutí podpory podle čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013, mají tyto charakteristiky:
a)
jejich cílem je motivovat spotřebitele ke koupi produktů, na něž se vztahuje režim jakosti zemědělských produktů, bavlny nebo potravin podle čl. 16 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013, přičemž je účast v tomto režimu podporována z programu rozvoje venkova, a
b)
upozorňují na specifické znaky nebo výhody daných produktů, zejména na jejich jakost, zvláštní metody produkce, vysokou úroveň životních podmínek zvířat a ohled na životní prostředí související s danými režimy jakosti.
3. Způsobilé akce nepobízejí spotřebitele ke koupi produktu z důvodu jeho konkrétního původu, s výjimkou produktů, na něž se vztahují režimy jakosti zavedené hlavou II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (10), kapitolou III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (11), kapitolou III nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 251/2014 (12) a oddílem 2 kapitoly I hlavy II části II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (13), pokud jde o víno. Původ produktu může být uveden, pokud je zmínka o původu ve vztahu k hlavnímu sdělení podřadná.
4. Podporu podle čl. 16 odst. 2 nařízení (EU) č. 1305/2013 nelze poskytnout na informační a propagační akce týkající se obchodních značek.
Článek 5
Rozvoj zemědělských podniků a podnikatelské činnosti
1. Podnikatelský plán podle čl. 19 odst. 4 nařízení (EU) č. 1305/2013 popisuje přinejmenším:
a)
v případě podpory na zahájení podnikatelské činnosti mladých zemědělců:
i)
počáteční situaci zemědělského podniku,
ii)
průběžné a celkové cíle rozvoje činností zemědělského podniku,
iii)
podrobné informace o akcích, včetně akcí souvisejících s environmentální udržitelností a účinným využíváním zdrojů, které jsou potřebné pro rozvoj činností zemědělského podniku, jako jsou například investice, vzdělávání či poradenství;
b)
v případě podpory na zahájení nezemědělských činností ve venkovských oblastech:
i)
počáteční ekonomickou situaci fyzické osoby, mikropodnik, nebo malého podniku žádajícího o podporu,
ii)
průběžné a celkové cíle rozvoje nových činností dané osoby nebo zemědělského podniku, mikropodniku nebo malého podniku,
iii)
podrobné informace o akcích, které jsou potřebné pro rozvoj činností dané osoby nebo zemědělského podniku, mikropodniku nebo malého podniku, jako jsou například podrobné informace o investicích, vzdělávání či poradenství;
c)
v případě podpory na zahájení činnosti pro rozvoj malých zemědělských podniků:
i)
počáteční situaci zemědělského podniku a
ii)
podrobné informace o akcích, včetně akcí souvisejících s environmentální udržitelností a účinným využíváním zdrojů, které by mohly napomoci dosažení hospodářské životaschopnosti, jako jsou například investice, vzdělávání či spolupráce.
2. Členské státy vymezí prahové hodnoty podle čl. 19 odst. 4 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1305/2013 z hlediska produkčního potenciálu zemědělského podniku, měřeného jako standardní produkce podle definice v článku 5 nařízení Komise (ES) č. 1242/2008 (14) nebo rovnocenným způsobem.
Článek 6
Zalesňování a zakládání lesů
V souvislosti se zalesňováním a zakládáním lesů podle článku 22 nařízení (EU) č. 1305/2013 platí tyto minimální environmentální požadavky:
a)
výběr vysazovaných druhů, zalesňovaných ploch a metod zalesňování zabrání nežádoucímu zalesňování citlivých stanovišť, například rašelinišť a mokřadů, a negativním dopadům na oblasti s vysokou ekologickou hodnotou, včetně oblastí se zemědělstvím vysoké přírodní hodnoty. V lokalitách sítě Natura 2000 podle směrnice Rady 92/43/EHS (15) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (16) je povoleno pouze zalesňování, které je v souladu s cíli správy dané lokality a schválí ho příslušný orgán členského státu pověřený prováděním sítě Natura 2000;
b)
při výběru druhů, odrůd, ekotypů a původu stromů se přihlíží k potřebě odolnosti vůči změně klimatu a přírodním katastrofám a k biotickým, půdním a hydrologickým podmínkám dané oblasti a zároveň k potenciální invazní povaze druhů v místních podmínkách, jak jsou stanoveny členskými státy. Příjemce má povinnost chránit les a pečovat o něj přinejmenším po dobu, po niž je vyplácena prémie za ušlý příjem ze zemědělství a náklady na údržbu. Péče zahrnuje výchovu, případně probírku či pastvu v zájmu budoucího vývoje lesa, regulaci soutěže s bylinnou vegetací a prevenci nahromadění hořlavého podrostu. V případě rychle rostoucích druhů stanoví členské státy minimální a maximální dobu před pokácením. Minimální doba nesmí být kratší než 8 let a maximální doba nesmí být delší než 20 let;
c)
v případech, kdy v důsledku obtížných environmentálních nebo klimatických podmínek, včetně degradace životního prostředí, nelze očekávat, že výsadba víceletých druhů dřevin povede k vytvoření lesního porostu podle definice uvedené v příslušných vnitrostátních právních předpisech, může členský stát příjemci povolit, aby zajistil a zachovával jiný dřevinný vegetační pokryv. Příjemce zajistí stejnou úroveň péče a ochrany jako v případě lesů;
d)
pokud zalesňování vede ke vzniku lesů, jejichž velikost překročí určitou prahovou hodnotu vymezenou členským státem, spočívá toto zalesnění:
i)
buď ve výlučné výsadbě ekologicky přizpůsobených druhů nebo druhů odolných vůči změně klimatu v dané biogeografické oblasti, které podle posouzení dopadů neohrožují biologickou rozmanitost a ekosystémové služby ani nemají nepříznivý vliv na lidské zdraví; nebo
ii)
v kombinaci druhů stromů zahrnující:
-
alespoň 10 % listnatých stromů na oblast;
-
nebo alespoň tři druhy nebo odrůdy, z nichž nejméně zastoupený/zastoupená pokryje alespoň 10 % oblasti.
Článek 7
Agroenvironmentálně-klimatické opatření
1. Závazky v rámci agroenvironmentálně-klimatického opatření podle článku 28 nařízení (EU) č. 1305/2013, jež se týkají extenzifikace chovu hospodářských zvířat, splňují alespoň tyto podmínky:
a)
celá pastevní plocha zemědělského podniku je spravována a obhospodařována tak, aby se předešlo nadměrnému či nedostatečnému spásání;
b)
intenzita chovu se vymezí s ohledem na všechna pasoucí se hospodářská zvířata v zemědělském podniku nebo, v případě závazku omezit výluh živin, na všechna zvířata chovaná v zemědělském podniku, která jsou pro daný závazek relevantní.
2. Závazky v rámci agroenvironmentálně-klimatického opatření podle článku 28 nařízení (EU) č. 1305/2013, jež se týkají chovu místních plemen, jejichž hospodářské využívání je ohroženo, nebo ochrany rostlinných genetických zdrojů ohrožených genetickou erozí, začleňují požadavek:
a)
chovat hospodářská zvířata místních plemen, která jsou geneticky přizpůsobená jednomu nebo několika tradičním produkčním systémům nebo životnímu prostředí v zemi a jejichž hospodářské využívání je ohroženo, nebo
b)
chránit rostlinné genetické zdroje, které jsou přirozeně přizpůsobené místním a regionálním podmínkám a které jsou ohroženy genetickou erozí.
Pro podporu jsou způsobilé tyto druhy hospodářských zvířat:
a)
skot;
b)
ovce;
c)
kozy;
d)
koňovití;
e)
prasata;
f)
ptáci.
3. Má se za to, že hospodářské využívání místních plemen je ohroženo, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
je prokázán počet chovných samic na vnitrostátní úrovni;
b)
počet a status ohrožení daných plemen je osvědčen řádně uznanou příslušnou vědeckou institucí;
c)
řádně uznaná příslušná technická instituce vede a aktualizuje plemennou knihu daného plemene;
d)
dotčené instituce mají nezbytné odborné a praktické znalosti k identifikaci zvířat ohrožených plemen.
Program pro rozvoj venkova obsahuje informace o způsobu plnění těchto podmínek.
4. Má se za to, že rostlinné genetické zdroje jsou ohroženy genetickou erozí, pokud program pro rozvoj venkova obsahuje dostatečné důkazy genetické eroze založené na vědeckých výsledcích a ukazatelích snížení výskytu krajových forem či původních místních odrůd, rozmanitosti jejich populace a případně změn zemědělských postupů převládajících na místní úrovni.
5. Činnosti, na něž se vztahuje druh agroenvironmentálně-klimatických závazků uvedený v odstavcích 1 až 4 tohoto článku, nejsou způsobilé k poskytnutí podpory podle čl. 28 odst. 9 nařízení (EU) č. 1305/2013.
Článek 8
Zachování genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví
1. Pro účely tohoto článku se použijí tyto definice:
a)
„zachováním in situ“ v zemědělství se rozumí zachování genetického materiálu v ekosystémech a na přirozených stanovištích a uchování a obnova životaschopných populací volně žijících druhů nebo plemen v jejich přirozeném prostředí a v případě domestikovaných živočišných plemen nebo vyšlechtěných rostlinných druhů v zemědělsky využívaném prostředí, kde se vyvinuly jejich charakteristické vlastnosti;
b)
„zachováním in situ“ v lesnictví se rozumí zachování genetického materiálu v ekosystémech a na přirozených stanovištích a uchování a obnova životaschopných populací druhů v jejich přirozeném prostředí;
c)
„zachováním v zemědělském nebo lesnickém podniku“ se rozumí zachování a rozvoj in situ na úrovni zemědělského nebo lesnického podniku;
d)
„zachováním ex situ“ se rozumí zachování genetického materiálu pro zemědělství nebo lesnictví mimo jeho přírodní stanoviště;
e)
„sbírkou ex situ“ se rozumí sbírka genetického materiálu pro zemědělství nebo lesnictví uchovávaného mimo jeho přírodní stanoviště.
2. Činnosti na zachování genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví způsobilé pro podporu podle čl. 28 odst. 9 a čl. 34 odst. 4 nařízení (EU) č. 1305/2013 zahrnují:
a)
cílené akce: akce propagující zachování ex situ a in situ, charakterizaci, sběr a využití genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví, včetně internetových inventářů genetických zdrojů v současnosti zachovávaných in situ, včetně zachování v zemědělském nebo lesnickém podniku, sbírek ex situ a databází;
b)
koordinované akce: akce propagující výměnu informací o zachování, charakterizaci, sběru a využití genetických zdrojů v zemědělství a lesnictví Unie mezi příslušnými organizacemi v členských státech;
c)
doprovodné akce: informační, naučné a poradenské akce zahrnující nevládní organizace a jiné příslušné zainteresované strany, vzdělávací kurzy a přípravu technických zpráv.
Článek 9
Zamezení dvojímu financování zemědělských postupů příznivých pro klima a životní prostředí a rovnocenných postupů
1. Pro účely podpory podle čl. 28 odst. 6, čl. 29 odst. 4 a čl. 30 odst. 1 nařízení (EU) č. 1305/2013 se při výpočtu takových plateb přihlíží pouze k dodatečným nákladům nebo ušlým příjmům souvisejícím se závazky, které překračují rozsah příslušných povinných postupů podle článku 43 nařízení (EU) č. 1307/2013.
2. Je-li agroenvironmentálně-klimatický závazek podle článku 28 nařízení (EU) č. 1305/2013 týkající se postupů uvedených v příloze IX oddíle I bodech 3 a 4 a v příloze IX oddíle III bodu 7 nařízení (EU) č. 1307/2013 a veškerých jiných postupů připojených k uvedené příloze oznámen podle pravidel čl. 43 odst. 8 nařízení (EU) č. 1307/2013 jako závazek, který je rovnocenný jednomu nebo několika postupům uvedeným v čl. 43 odst. 2 daného nařízení, pak se platba za agroenvironmentálně-klimatický závazek podle čl. 28 odst. 6 nařízení (EU) č. 1305/2013 sníží o paušální částku odpovídající části ekologické platby v členském státě nebo regionu u každého ekologizačního postupu podle čl. 43 odst. 12 písm. c) nařízení (EU) č. 1307/2013.
Článek 10
Dobré životní podmínky zvířat
Závazky týkající se dobrých životních podmínek zvířat, které jsou způsobilé k získání podpory podle článku 33 nařízení (EU) č. 1305/2013, zajistí vyšší úroveň produkčních metod v jedné z následujících oblastí:
a)
poskytování vody, krmiva a péče o zvířata v souladu s přirozenými potřebami chovu hospodářských zvířat;
b)
podmínky ustájení, například větší přidělený prostor, podlažní povrch, materiály používané k obohacení prostředí, přirozené světlo;
c)
přístup do venkovních prostor;
d)
postupy, které se vyhýbají mrzačení nebo kastraci zvířat, nebo ve zvláštních případech, kdy je mrzačení nebo kastrace považována za nutnou, postupy, při nichž se používají anestetika, analgetika a protizánětlivé léky či imunokastrace.
Článek 11
Spolupráce
1. Podpora na vytvoření a rozvoj krátkých dodavatelských řetězců podle čl. 35 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 1305/2013 se týká pouze dodavatelských řetězců, které zahrnují nejvýš jednoho zprostředkovatele mezi zemědělcem a spotřebitelem.
2. Podpora na vytvoření a rozvoj místních trhů podle čl. 35 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 1305/2013 se týká trhů, u nichž:
a)
je v programu pro rozvoj venkova stanoveno, v okruhu kolika kilometrů kolem zemědělského podniku, z něhož produkt pochází, musí proběhnout činnosti zpracování a prodeje konečnému spotřebiteli, nebo
b)
je v programu pro rozvoj venkova uvedena přesvědčivá alternativní definice.
3. Pro účely činností podporovaných podle čl. 35 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1305/2013 se „malým hospodářským subjektem“ rozumí mikropodnik podle definice v doporučení Komise 2003/361/ES (17) nebo fyzická osoba nezapojená do hospodářské činnosti v okamžiku uplatňování podpory.
4. Propagační činnosti podle čl. 35 odst. 2 písm. e) nařízení (EU) č. 1305/2013 jsou způsobilé k poskytnutí podpory pouze ve vztahu ke krátkému dodavatelskému řetězci a místním trhům splňujícím specifikace stanovené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku.
Článek 12
Komerční půjčky vzájemným fondům
Jestliže je zdrojem prostředků pro finanční kompenzaci placenou ze vzájemných fondů podle článků 38 a 39 nařízení (EU) č. 1305/2013 komerční půjčka, je doba trvání půjčky od jednoho roku do pěti let.
Článek 13
Investice
Pro účely článku 45 nařízení (EU) č. 1305/2013:
a)
v případě leasingu nejsou další náklady spojené s leasingovou smlouvou, jako např. obchodní marže pronajímatele, náklady na refinancování úroků, režijní a pojistné náklady, způsobilými výdaji;
b)
členské státy stanoví ve svých programech rozvoje venkova podmínky, za nichž lze nákup použitého zařízení považovat za způsobilé výdaje;
c)
členské státy vyžadují dodržování minimálních norem energetické účinnosti u podporovaných investic do infrastruktury pro energii z obnovitelných zdrojů, při nichž dochází ke spotřebě nebo produkci energie, pokud takové normy existují na vnitrostátní úrovni;
d)
investice do zařízení, jejichž primárním účelem je produkce elektrické energie z biomasy, nejsou způsobilé k získání podpory, není-li využito určité minimální procento tepelné energie stanovené členským státem;
e)
členské státy stanoví pro různé typy zařízení prahové hodnoty maximální míry obilovin a ostatních plodin s vysokým obsahem škrobu, cukru nebo oleje využívaných k produkci bioenergie, včetně biopaliv. Podpora projektům na výrobu bioenergie je omezena na bioenergii, která splňuje platná kritéria udržitelnosti stanovená v právních předpisech Unie, včetně čl. 17 odst. 2 až 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (18). Celkové posouzení této problematiky je zahrnuto do strategického posouzení vlivů na životní prostředí programu pro rozvoj venkova.
Článek 14
Změna nebo úprava závazků
1. Členské státy mohou povolit změnu jednoho závazku podle článků 28, 29, 33 nebo 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 na jiný závazek během doby jeho platnosti, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
a)
změna má významný přínos pro životní prostředí nebo dobré životní podmínky zvířat;
b)
změna výrazně posiluje stávající závazek;
c)
schválený program pro rozvoj venkova obsahuje dané závazky.
Nový závazek je přijat na celé období stanovené v příslušném opatření bez ohledu na dobu, po kterou již byl prováděn původní závazek.
2. Členské státy mohou povolit úpravu závazků podle článků 28, 29, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013 během doby jejich platnosti, jestliže schválený program pro rozvoj venkova poskytuje možnost takové úpravy a jestliže je taková úprava řádně odůvodněná z hlediska dosažení cílů původního závazku.
Příjemce plní upravený závazek po zbývající dobu trvání původního závazku.
Úprava může mít rovněž podobu prodloužení doby trvání závazku.
Článek 15
Situace, v nichž se nevyžaduje vrácení podpory
1. Jestliže příjemce zvýší plochu zemědělského podniku během doby trvání závazku, který je podmínkou pro udělení podpory, mohou členské státy zajistit rozšíření závazku tak, aby se po zbytek období vztahoval na dodatečnou plochu, nebo mohou původní závazek nahradit novým. Totéž platí v případě, že se plocha, jíž se závazek týká, zvýší v rámci zemědělského podniku.
2. Závazek lze rozšířit na dodatečné plochy podle odstavce 1, pouze pokud:
a)
je to přínosné k dosažení cíle v oblasti životního prostředí, jehož se závazek týká;
b)
je to oprávněné vzhledem k povaze závazku, délce zbývajícího období a velikosti dodatečné plochy;
c)
nedojde ke snížení účinnosti kontrol zajišťujících dodržování podmínek pro udělení podpory.
Musí být dodrženo původní trvání závazku.
3. Nový závazek k náhradě původního závazku podle odstavce 1 lze přijmout za podmínky, že se týká celé dotčené plochy a že jeho podmínky nejsou méně náročné než podmínky původního závazku.
V případě nahrazení původního závazku novým se nový závazek přijímá na celé období uvedené v příslušném opatření bez ohledu na dobu, po kterou již byl původní závazek prováděn.
KAPITOLA III
PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 16
Způsobilost výdajů
1. Výdaje související s právními závazky příjemců přijatými během programového období 2007-2013 v rámci opatření podle článků 52 a 63 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou způsobilé pro poskytnutí příspěvku z EZFRV v programovém období 2014-2020, pokud jde o platby provedené:
a)
mezi 1. lednem 2014 a 31. prosincem 2015, pokud již byl vyčerpán finanční příděl na dané opatření příslušného programu přijatého podle nařízení (ES) č. 1698/2005;
b)
po 31. prosinci 2015.
2. Výdaje uvedené v odstavci 1 jsou způsobilé pro příspěvek z EZFRV v programovém období 2014-2020 za těchto podmínek:
a)
tyto výdaje jsou stanoveny v příslušném programu pro rozvoj venkova na programové období 2014-2020;
b)
použije se míra příspěvku z EZFRV na odpovídající opatření podle nařízení (EU) č. 1305/2013 stanovená v příloze I tohoto nařízení;
c)
členské státy zajistí jasnou identifikaci příslušných přechodných operací ve svých řídicích a kontrolních systémech.
Článek 17
Chorvatsko
1. Výdaje související s právními závazky Chorvatska vůči příjemcům, které byly přijaty v rámci nástroje předvstupní pomoci v oblasti zemědělství a rozvoje venkova (IPARD) u operací v rámci opatření uvedených v čl. 171 odst. 3 písm. b) a odst. 4 písm. a) a b) nařízení Komise (ES) č. 718/2007 (19), jsou způsobilé pro poskytnutí příspěvku z EZFRV v programovém období 2014-2020, pokud jde o platby provedené:
a)
mezi 1. lednem 2014 a 31. prosincem 2016, pokud již byl vyčerpán finanční příděl na dané opatření příslušného programu přijatého podle nařízení (ES) č. 718/2007;
b)
po 31. prosinci 2016.
2. Výdaje uvedené v odstavci 1 jsou způsobilé pro příspěvek z EZFRV v programovém období 2014-2020 za těchto podmínek:
a)
tyto výdaje jsou stanoveny v příslušném programu pro rozvoj venkova na programové období 2014-2020;
b)
použije se míra příspěvku z EZFRV na odpovídající opatření podle nařízení (EU) č. 1305/2013 stanovená v příloze II tohoto nařízení;
c)
Chorvatsko zajistí jasnou identifikaci příslušných přechodných operací ve svých řídicích a kontrolních systémech.
3. Výdaje vzniklé po 31. prosinci 2013 ve vztahu k operacím, které jsou nutné pro uzavření programu IPARD a hodnocení ex post podle článku 191 nařízení (ES) č. 718/2007, jsou v programovém období 2014-2020 způsobilé pro poskytnutí příspěvku z EZFRV ze složky technická pomoc, jestliže program obsahuje ustanovení o takových výdajích.
Článek 18
Hodnocení ex post
1. Zpráva o hodnocení ex post uvedená v čl. 86 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 se Komisi předloží do 31. prosince 2016.
2. Přehled hodnocení ex post uvedený v článku 87 nařízení (ES) č. 1698/2005 se dokončí nejpozději do 31. prosince 2017.
KAPITOLA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 19
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1974/2006 se zrušuje.
Nadále se použije na operace prováděné na základě programů schválených Komisí podle nařízení (ES) č. 1698/2005 před dnem 1. ledna 2014.
Článek 20
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2014.