NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 600/2014
ze dne 15. května 2014
o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (EU) č. 648/2012
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nedávná finanční krize odhalila v oblasti transparentnosti finančních trhů slabá místa, která mohou přispět ke škodlivým socio-ekonomickým důsledkům. Posílení transparentnosti je jednou ze společných zásad pro posílení finančního systému, jak potvrdilo také prohlášení čelných představitelů skupiny G20 přijaté v Londýně dne 2. dubna 2009. Za účelem posílení transparentnosti a zlepšení fungování vnitřního trhu s finančními nástroji by měl být zaveden nový rámec stanovující jednotné požadavky na transparentnost obchodů na trzích s finančními nástroji. Tento rámec by měl stanovit komplexní pravidla pro širokou škálu finančních nástrojů. Měl by doplnit požadavky na transparentnost pokynů a obchodů s akciemi stanovené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (4).
(2)
Skupina na vysoké úrovni pro finanční dohled v EU, které předsedal Jacques de Larosière, vyzvala Unii k vytvoření harmonizovanějšího souboru předpisů v oblasti finanční regulace. V souvislosti s budoucí evropskou dohledovou architekturou zasedání Evropské rady ve dnech 18. a 19. června 2009 zdůraznilo potřebu vytvořit jednotný evropský soubor pravidel, který by se vztahoval na všechny finanční instituce na vnitřním trhu.
(3)
V důsledku toho by se nová legislativa měla skládat ze dvou různých právních nástrojů: směrnice a tohoto nařízení. Oba právní nástroje by měly společně tvořit právní rámec upravující požadavky na investiční podniky, regulované trhy a poskytovatele služeb hlášení údajů. Toto nařízení by tedy mělo být vykládáno společně s uvedenou směrnicí. Potřeba vytvořit jednotný soubor pravidel pro všechny instituce ohledně určitých požadavků a vyhnout se možné regulatorní arbitráži stejně jako poskytnout účastníkům trhu větší právní jistotu a snížit složitost regulace opodstatňuje použití právního základu, který dovoluje přijmout nařízení. S cílem odstranit zbývající překážky obchodu a významná narušení hospodářské soutěže, které pramení z rozdílností mezi vnitrostátními právními řády, a zabránit vzniku dalších možných překážek obchodu a významných narušení hospodářské soutěže je nezbytné přijmout nařízení, které by zavedlo jednotná pravidla použitelná ve všech členských státech. Takovýto přímo použitelný právní akt má za cíl rozhodujícím způsobem přispět k hladkému fungování vnitřního trhu, a měl by tedy vycházet z článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) vykládaného v souladu s ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie.
(4)
Směrnice 2004/39/ES stanovila pravidla pro předobchodní a poobchodní transparentnost obchodování s akciemi přijatými k obchodování na regulovaném trhu a pro hlášení obchodů s finančními nástroji přijatými k obchodování na regulovaném trhu příslušným orgánům. Směrnici je nutné přepracovat s cílem vhodně reagovat na vývoj na finančních trzích a kvůli řešení slabých míst a vyplnění mezer, které se mimo jiné projevily během krize finančních trhů.
(5)
Ustanovení týkající se požadavků na transparentnost obchodů a transparentnost regulace by měla mít formu přímo použitelných právních předpisů uplatňovaných na všechny investiční podniky, které by se měly řídit jednotnými pravidly na všech trzích Unie, aby bylo zajištěno jednotné uplatňování jednotného regulačního rámce, aby se posílila důvěra v transparentnost trhů v celé Unii, aby se snížila složitost regulace a náklady investičních podniků na dodržování předpisů, zejména u finančních institucí působících přeshraničně, a aby se přispělo k odstranění narušení hospodářské soutěže. Přijetí nařízení, které zajistí přímou použitelnost, je nejvhodnější pro dosažení uvedených cílů na poli regulace a pro zajištění jednotných podmínek tím, že zamezí vzniku lišících se vnitrostátních požadavků, k nimž by vedlo provedení směrnice.
(6)
Je důležité zajistit, aby obchodování s finančními nástroji probíhalo co nejvíce v organizovaných systémech a aby byly tyto systémy řádně regulovány. Na základě směrnice 2004/39/ES se rozvinuly určité systémy obchodování, které nebyly řádně zachyceny regulačním režimem. Všechny systémy obchodování s finančními nástroji, jako jsou např. entity známé jako sítě párování pokynů, by měly být do budoucna řádně regulovány a měly by být povoleny v rámci jednoho z typů mnohostranných obchodních systémů nebo jakožto systematický internalizátor na základě podmínek stanovených v tomto nařízení a ve směrnici 2014/65/EU (5).
(7)
Měly by být upřesněny a i nadále vzájemně úzce sladěny definice regulovaného trhu a mnohostranného obchodního systému (MTF) tak, aby bylo zřejmé, že účinně plní stejnou funkci organizovaného obchodování. Definice by měly vyloučit dvoustranné systémy, ve kterých investiční podnik vstupuje do každého obchodu na vlastní účet, a to i jako protistrana, jež nenese riziko a vstupuje mezi kupujícího a prodávajícího. Regulovaným trhům a mnohostranným obchodním systémům by nemělo být dovoleno provádět pokyny na účet zákazníka za použití svého vlastního kapitálu. Pojem „systém“ zahrnuje jak veškeré trhy, které jsou tvořeny souborem pravidel a platformou pro obchodování, tak trhy, jež fungují pouze na základě souboru pravidel. Regulované trhy a mnohostranné obchodní systémy nemusí být provozovateli „technického“ systému pro párování pokynů a mělo by jim být umožněno provozovat jiné obchodní protokoly, včetně systémů, v nichž uživatelé mohou obchodovat oproti kotacím, které požadují od více poskytovatelů. Trh, který je tvořen pouze souborem pravidel, jenž upravuje aspekty týkající se členství, přijímání nástrojů k obchodování, obchodování mezi členy, povinnosti týkající se hlášení a případně transparentnosti, je regulovaným trhem nebo mnohostranným obchodním systémem ve smyslu tohoto nařízení a obchody uzavřené podle uvedených pravidel se považují za uzavřené v systémech regulovaného trhu či v mnohostranném obchodním systému. Pojem „nákupní a prodejní zájmy“ je třeba chápat v širším smyslu, tedy tak, že zahrnuje pokyny, kotace a projevy zájmu.
Jeden z důležitých požadavků se týká povinnosti, aby byly tyto zájmy sdružovány v systému prostřednictvím závazných stanovených organizátorem systému. V důsledku toho budou tyto zájmy sdružovány podle pravidel systému nebo pomocí protokolů či vnitřních provozních postupů systému, včetně postupů obsažených v programovém vybavení počítačů. Pojmem „závazná pravidla“ se rozumí pravidla, která neponechávají regulovanému trhu nebo organizátorovi trhu nebo investičnímu podniku provozujícímu mnohostranný obchodní systém žádnou volnost v rozhodování o tom, jak se mohou zájmy vzájemně ovlivňovat. Uvedené definice vyžadují, aby se zájmy sdružovaly způsobem vedoucím k uzavření smlouvy, tedy aby realizace probíhala podle pravidel systému nebo pomocí protokolů či vnitřních provozních postupů systému.
(8)
S cílem zvýšit zvýšit transparentnost a účinnost finančních trhů v Unii a zajistit rovné podmínky pro různé obchodní systémy nabízející mnohostranné obchodní služby, je nezbytné zavést novou kategorii organizovaného obchodního systému (OTF) (uplatňující se na obchodní systémy) pro dluhopisy, strukturované finanční produkty, povolenky na emise a deriváty a zajistit, aby byla vhodně regulována a uplatňovala nediskriminační pravidla týkající se přístupu k tomuto systému. Tato nová kategorie je široce vymezena, a měla by tak nyní i v budoucnosti pokrýt všechny typy organizovaného provádění a sjednávání obchodů, které neodpovídají funkcím či regulativním specifikacím stávajících obchodních systémů. Je tedy třeba přijmout odpovídající organizační požadavky a pravidla transparentnosti, která podporují účinné určování cen. Tato nová kategorie zahrnuje systémy způsobilé pro obchodování s deriváty způsobilými ke clearingu a s dostatečně likvidními deriváty.
Neměla by zahrnovat nástroje, při kterých se nerealizuje či nesjednává žádný skutečný obchod, jako jsou například vývěsky používané k inzerci zájmu o prodeje či nákup, další subjekty shromažďující či sdílející možné zájmy o prodej či nákup, služby elektronického potvrzení po uzavření obchodu nebo komprese portfolií, jíž se snižují jiná než tržní rizika u stávajících portfolií derivátů, aniž se mění jejich tržní riziko. Kompresi portfolií může poskytovat celá škála podniků, které nejsou jako takové regulovány tímto nařízením nebo směrnicí 2014/65/EU, jako jsou např. ústřední protistrany, registry obchodních údajů, investiční podniky nebo organizátoři trhu. Je třeba vyjasnit, že v případě, že investiční podniky a organizátoři trhu provádějí kompresi portfolií, některá ustanovení tohoto nařízení a směrnice 2014/65/EU se na kompresi portfolia neuplatní. Vzhledem k tomu, že centrální depozitáři cenných papírů, v podléhají stejným požadavkům jako investiční podniky při poskytování určitých investičních služeb či výkonu určitých investičních činností neměla by se ustanovení tohoto nařízení a směrnice 2014/65/EU na podniky, které jimi nejsou upraveny, při provádění komprese portfolia.
(9)
Tato nová kategorie organizovaného obchodního systému doplní stávající typy obchodních systémů. Zatímco regulované trhy a mnohostranné obchodní systémy mají závazná pravidla pro provádění obchodů, organizátor organizovaného obchodního systému by měl provádět pokyny s základě volného uvážení s tím, že případně podléhá požadavkům předběžné transparentnosti a povinnosti nejlepšího způsobu provedení. Na obchody uzavírané v organizovaném obchodním systému organizovaném investičním podnikem či organizátorem trhu by se tedy měly vztahovat povinnosti v oblasti pravidel pro výkon činnosti, provedení za nejlepších podmínek a nakládání s pokyny zákazníků. Organizátor trhu s povolením k provozování organizovaného obchodního systému by měl mimoto dodržovat ustanovení kapitoly 1 směrnice 2014/65/EU, pokud jde o podmínky a postupy pro udělování povolení investičním podnikům. Investiční podnik nebo organizátor trhu provozující organizovaný obchodní systém by se měl řídit svým uvážením na dvou úrovních: zaprvé, pokud se bude rozhodovat o zadání pokynu v organizovaném obchodním systému nebo o jeho opětovném stažení a zadruhé, pokud se bude rozhodovat o tom, že nespáruje konkrétní pokyn s pokyny dostupnými v systému v určitý okamžik, je-li to v souladu s konkrétními pokyny zákazníků a s povinností nejlepšího způsobu provedení.
V případě systému, který kříží pokyny zákazníků, by měl mít organizátor možnost rozhodnout, zda, kdy a v jakém objemu chce spárovat dva či více pokynů v daném systému. V souladu s čl. 20 odst. 1, 2, 4 a 5 směrnice 2014/65/EU a aniž je dotčen čl. 20 odst. 3 směrnice 2014/65/EU by měl podnik mít možnost usnadnit jednání mezi zákazníky s cílem sloučit dva či více potenciálně slučitelných obchodních zájmů do jednoho obchodu. Na obou úrovních vlastního uvážení musí organizátor organizovaného obchodního systému plnit své povinnosti podle článků 18 a 27 směrnice 2014/65/EU. Organizátor trhu nebo investiční podnik provozující organizovaný obchodní systém uživatelům daného obchodního systému by měl jasně oznámit, za jakých podmínek se budou řídit svým uvážením. Protože však organizovaný obchodní systém představuje skutečnou obchodní platformu, měl by být organizátor platformy neutrální. Investiční podnik nebo organizátor trhu provozující organizovaný obchodní systém by proto měli podléhat požadavkům týkajícím se nediskriminačního provádění a jak investiční podnik, či organizátor trhu provozující organizovaný obchodní systém, tak jakýkoli jiný subjekt, který je součástí téže skupiny nebo právnické osoby jako investiční podnik nebo organizátor trhu, by neměli mít možnost provádět pokyny na účet zákazníka v rámci organizovaného obchodního systému za použití vlastního kapitálu.
Za účelem snazšího provedení jednoho nebo více pokynů zákazníků týkajících se dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů, u nichž byla podle článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (6) stanovena povinnost clearingu, bude moci organizátor organizovaného obchodního systému přistoupit ke „spárování pokynů na vlastní účet“ ve smyslu směrnice 2014/65/EU, pokud s tím zákazník souhlasil. Pokud se jedná o veřejnoprávní dluhopisy, pro které neexistuje likvidní trh, měl by mít investiční podnik či organizátor trhu provozující organizovaný obchodní systém možnost provádět obchodování na vlastní účet, které není obchodováním na základě spárování pokynů na vlastní účet. Při párování pokynů na vlastní účet musí být dodrženy veškeré požadavky na předobchodní a poobchodní transparentnost i povinnosti nejlepšího způsobu provedení. Organizátor organizovaného obchodního systému nebo jakýkoli subjekt, který je součástí téže skupiny nebo právnické osoby jako investiční podnik nebo organizátor trhu, by neměl v organizovaném obchodním systému, který sám provozuje, jednat jako systematický internalizátor. Organizátor organizovaného obchodního systému by rovněž měl v oblasti řádného řízení případných střetů zájmů podléhat stejným povinnostem jako mnohostranný obchodní systém.
(10)
Veškeré organizované obchodování by mělo probíhat v regulovaných systémech a mělo by být plně transparentní jak před uskutečněním, tak po uskutečnění obchodu. Vhodně nastavené požadavky na transparentnost se tudíž musí vztahovat na všechny druhy obchodních systémů a na všechny finanční nástroje, se kterými se v těchto systémech obchoduje.
(11)
K zajištění většího objemu obchodování na regulovaných obchodních systémech a u systematických internalizátorů by měla být do tohoto nařízení začleněna povinnost investičních podniků obchodovat akcie přijaté k obchodování na regulovaném trhu či obchodované v obchodním systému. Tato obchodní povinnost investičním podnikům ukládá, aby prováděly veškeré obchody (včetně obchodů prováděných na vlastní účet a obchodování při provádění pokynů na účet zákazníka) na regulovaném trhu, v mohostranném obchodním systému, u systematického internalizátora nebo ve srovnatelném obchodním systému třetí země. Je však rovněž třeba umožnit výjimku z této obchodní povinnosti, existují-li k tomu oprávněné důvody. Těmito oprávněnými důvody jsou případy, kdy se jedná o nesystematické, ad hoc, nepravidelné a sporadické obchody, jakož i obchody technické, jako jsou obchody typu „give-up“, jež se nepodílejí na procesu určování cen. Taková výjimka z uplatňování této obchodní povinnosti by neměla být využívána k obcházení omezení, která byla zavedena ohledně využívání výjimky z referenční ceny a výjimky ze sjednané ceny, nebo k provozování sítě párování pokynů či jiného systému párování.
Možností provádět obchody prostřednictvím systematického internalizátora není dotčen režim systematického internalizátora stanovený tímto nařízením. Cílem je, aby daným způsobem mohl být obchod proveden v případě, kdy sám investiční podnik splňuje příslušná kritéria stanovená tímto nařízením k tomu, aby byl pro příslušnou konkrétní akcii považován za systematického internalizátora; pokud však pro příslušnou konkrétní akcii za systematického internalizátora považován není, měl by mít investiční podnik i přesto možnost provést obchod prostřednictvím jiného systematického internalizátora, je-li to v souladu s jeho povinnostmi nejlepšího způsobu provedení a má-li tuto možnost. Kromě toho by investiční podnik provozující vnitřní systém párování na mnohostranném základě měl být povolen jako mnohostranný obchodní systém s cílem zajistit, aby bylo mnohostranné obchodování s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji řádně regulováno. Mělo by být vyjasněno, že ustanovení směrnice 2014/65/EU o nejlepším způsobu provedení by měla být uplatňována takovým způsobem, aby nebránila obchodním povinnostem stanoveným v tomto nařízení.
(12)
Obchodování s cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty, podobnými finančními nástroji a akciemi, které nebyly přijaty k obchodování na regulovaném trhu, probíhá ve velké míře stejným způsobem a plní takřka totožný hospodářský účel jako obchodování s akciemi přijatými k obchodování na regulovaném trhu. Ustanovení o transparentnosti použitelná pro akcie přijaté k obchodování na regulovaných trzích by tedy měla být rozšířena i na uvedené finanční nástroje.
(13)
Přestože se v zásadě uznává potřebnost režimu výjimek z předobchodní transparentnosti pro podporu efektivního fungování trhů, u samotných ustanovení o výjimkách pro akcie, která jsou použitelná na základě směrnice 2004/39/ES a nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 (7), je nutné prověřit, zda jsou i nadále vhodná z hlediska rozsahu a použitelných podmínek. K zajištění jednotného uplatňování výjimek z předobchodní transparentnosti u akcií a nakonec i u dalších podobných finančních nástrojů a nekapitálových produktů pro konkrétní tržní modely, jakož i druhy a objemy pokynů, by měl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (8) (dále jen „orgán ESMA“), posuzovat slučitelnost jednotlivých žádostí o použití výjimky s s pravidly stanovenými v tomto nařízení a v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení. Posouzení orgánem ESMA by mělo mít podobu stanoviska v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1095/2010. Kromě toho by měl orgán ESMA v přiměřené lhůtě přezkoumat stávající výjimky pro akcie a měl by stejným postupem posoudit, zda jsou i nadále v souladu s pravidly obsaženými v tomto nařízení a v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení.
(14)
Finanční krize odhalila konkrétní nedostatky ve způsobu, jakým mají účastníci trhu k dispozici informace o obchodních příležitostech a cenách u finančních nástrojů jiných než akcií, a to zejména pokud jde o načasování, rozčlenění, rovný přístup a spolehlivost. Měly by být tedy včas zavedeny požadavky předobchodní a poobchodní transparentnosti zohledňující různé vlastnosti a tržní struktury konkrétních druhů finančních nástrojů jiných než akcií a měly by být nastaveny pro různé druhy systémů obchodování, včetně systémů obchodování založených na knize pokynů a na kotacích, hybridních systémů obchodování, systémů obchodování založených na periodických aukcích a systémů hlasového obchodování (voice trading). Ke stanovení solidního rámce pro transparentnost všech příslušných finančních nástrojů, by se měly tyto požadavky vztahovat na dluhopisy, strukturované finanční produkty, povolenky na emise a deriváty, s nimiž se obchoduje v obchodním systému. Výjimky z před-obchodní transparentnosti a z požadavků týkajících se odkladu uveřejnění by proto měly být možné jen v určitých vymezených případech.
(15)
Je nezbytné zavést náležitou míru transparentnosti obchodů na trzích s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty a deriváty s cílem napomoci oceňování produktů a přispět k efektivnosti tvorby cen. Strukturované finanční produkty by měly zejména zahrnovat cenné papíry kryté aktivy podle definice v čl. 2 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 809/2004 (9), k nimž patří mimo jiné zajištěné dluhové závazky.
(16)
Aby byly zajištěny jednotné podmínky použitelné pro obchodní systémy, měly by se na různé druhy obchodních systémů vztahovat stejné požadavky předobchodní a poobchodní transparentnosti. Požadavky na transparentnost by měly být nastaveny pro různé druhy finančních nástrojů, včetně kapitálových nástrojů, dluhopisů a derivátů, a měly by tak zohledňovat zájmy jak investorů, tak emitentů veřejnoprávních dluhopisů a tržní likvidity. Tyto požadavky by měly být nastaveny pro různé druhy nástrojů, včetně systémů založených na knize pokynů, systémů založených na kotacích, jako jsou systémy žádostí o kotace, stejně jako systémů hybridního makléřství (hybrid brokering) a hlasového makléřství (voice brokering), a měly by zohlednit objem obchodů, včetně obratu a dalších relevantních kritérií.
(17)
S cílem předejít jakémukoli nepříznivému dopadu na proces tvorby cen je nezbytné zavést vhodný mechanismus objemového stropu pro pokyny zadávané do systémů, které jsou založeny na metodice obchodování určující cenu podle určité referenční ceny, a pro některé sjednané obchody. Součástí tohoto mechanismu by měl být dvojí strop, kdy se na každý obchodní systém, který využívá uvedených výjimek, použije objemový strop, aby v každém obchodním systému bylo možno provádět pouze určitý procentní podíl obchodování, a dále bude existovat celkový objemový strop, jehož překročení by mělo za následek pozastavení využívání uvedených výjimek v celé Unii.V souvislosti se sjednanými obchody by se měl mechanismus uplatnit pouze na ty obchody, jež jsou realizovány v rámci aktuálního rozpětí váženého objemem obchodování vyplývajícím z knihy objednávek nebo kotací tvůrců trhu obchodního systému, kteří daný systém provozují. Z něj by měly být vyloučeny obchody s nelikvidními akciemi, cennými papíry nahrazujícícmi jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodních systémech, certifikáty a podobnými finančními nástroji, a obchody, které podléhají jiným podmínkám než aktuální tržní ceně, neboť nepřispívají k procesu tvorby cen.
(18)
Aby bylo zajištěno, že obchodování formou OTC obchodů nebude ohrožovat efektivní určování cen ani rovné podmínky mezi prostředky obchodování, měly by se na investiční podniky obchodující na vlastní účet s finančními nástroji formou OTC obchodů vztahovat vhodné požadavky předobchodní transparentnosti, pokud obchodování provádějí jakožto systematičtí internalizátoři ve vztahu k akciím, cenným papírům nahrazujícím jiné cenné papíry, fondům obchodovaným v obchodních systémech, certifikátům či jiným podobným finančním nástrojům, pro které existuje likvidní trh, dluhopisům, strukturovaným finančním produktům, povolenkám na emise a derivátům, které se obchodují v obchodním systému a pro něž existuje likvidní trh.
(19)
Investiční podnik provádějící pokyny na účet zákazníka za použití vlastního kapitálu by se měl považovat za systematického internalizátora, nejsou-li příslušné obchody uskutečňovány mimo obchodní systém příležitostně, účelově a nepravidelně. Jako systematičtí internalizátoři by tedy měly být definovány investiční podniky, které organizovaně, často, systematicky a významně obchodují na vlastní účet, přičemž provádějí pokyny na účet zákazníka mimo obchodní systém. Požadavky na systematické internalizátory uvedené v tomto nařízení by měly platit pro investiční podnik pouze v souvislosti s jednotlivými finančními nástroji (například na úrovni kódu ISIN), v rámci nichž je daný podnik systematickým internalizátorem. Aby bylo zajištěno objektivní a účinné uplatňování definice systematického internalizátora na investiční podniky, měla by existovat předem stanovená prahová hodnota pro systematickou internalizaci obsahující přesnou specifikaci významu pojmů „často, systematicky a významně“.
(20)
Zatímco organizovaný obchodní systém je jakýkoli systém nebo zařízení, ve kterém uvnitř systému vzájemně reagují vícečetné zájmy třetích stran na nákupu či prodeji, systematickému internalizátorovi by nemělo být povoleno sdružovat zájmy třetích stran na nákupu či prodeji. Například takzvaná platforma s jedním prodejcem, kdy obchodování se odehrává vůči jedinému investičními podniku, by měla být považována za systematického internalizátora, pokud by splňovala požadavky uvedené v tomto nařízení.Takzvaná platforma s více prodejci, kteří vzájemně působí pro stejný finanční nástroj, by však neměla být považována za systematického internalizátora.
(21)
Systematičtí internalizátoři by měli mít nejen možnost rozhodnout se na základě své obchodní politiky a objektivním nediskriminačním způsobem, kterým zákazníkům poskytnou přístup ke svým kotacím, čímž by rozlišovali mezi kategoriemi zákazníků, a měli by být rovněž oprávněni zohledňovat rozdíly mezi zákazníky, například ve vztahu k úvěrovému riziku. Systematičtí internalizátoři by neměli mít povinnost uveřejňovat pevné kotace, provádět pokyny na účet zákazníka a poskytovat přístup ke svým kotacím, pokud jde o kapitálové obchody přesahující standardní tržní objem a pokud jde o jiné než kapitálové obchody přesahující konkrétní objem pro daný finanční nástroj. Příslušné orgány by měly kontrolovat, zda systematičtí internalizátoři dodržují své povinnosti, a těmto orgánům by měly být poskytovány informace, které jim tuto kontrolu umožní.
(22)
Účelem tohoto nařízení není vyžadovat uplatňování pravidel předobchodní transparentnosti na obchody prováděné na OTC základě, jiné než obchody prováděné u systematického internalizátora.
(23)
Údaje o trhu by měly být snadno a rychle dostupné uživatelům v co nejvíce rozčleněné podobě, aby si investoři a poskytovatelé datových služeb, kteří jim slouží, mohli v co největší míře individuálně přizpůsobit datová řešení. Údaje o předobchodní a poobchodní transparentnosti by proto měly být uveřejňovány v nespojené formě, aby se snížily náklady účastníků trhu, kteří údaje nakupují.
(24)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (10) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (11) by měly být v plném rozsahu použitelné pro výměnu, předávání a zpracování osobních údajů členskými státy a orgánem ESMA pro účely tohoto nařízení, zejména jeho hlavy IV.
(25)
Vzhledem k dohodě dosažené účastníky summitu skupiny G20 v Pittsburghu dne 25. září 2009 o přesunu obchodování se standardizovanými OTC derivátyna burzy, případně elektronické obchodní platformy by měl být stanoven formální regulační postup, kterým se uloží, aby obchodování mezi finančními protistranami a velkými nefinančními protistranami se všemi deriváty, které se pokládaly za způsobilé ke clearingu a jsou dostatečně likvidní, povinně probíhalo v řadě obchodních systémů, jež podléhají srovnatelné regulaci a umožňují účastníkům obchodovat s více protistranami. Posouzení dostatečné likvidity by mělo zohlednit charakteristiky vnitrostátních trhů, včetně počtu a druhu účastníků daného trhu, a charakteristiky obchodů, jako jsou objem a frekvence obchodů na daném trhu.
Likvidní trh v některé kategorii derivátů bude charakterizován vysokým počtem aktivních účastníků trhu, včetně vhodné kombinace poskytovatelů likvidity a příjemců likvidity, úměrně k množství obchodovaných produktů, kteří často provádějí obchody s těmito produkty v objemech nižších, než jsou objemy velkého rozsahu. Taková tržní činnost by měla být určena vysokým počtem nabídek a výzev v rámci obchodního systému nebo platformy týkajících se stejného nástroje (tzv. „resting bids and offers“) v rámci příslušného derivátu, jejichž výsledkem je nízká marže pro obchod obvyklého tržního objemu. Posouzení dostatečné likvidity by mělo zohlednit skutečnost, že likvidita derivátu může významně kolísat podle tržních podmínek a jeho životního cyklu.
(26)
Vzhledem k dohodě dosažené účastníky summitu skupiny G20 v Pittsburghu dne 25. září 2009 o přesunu obchodování se standardizovanými OTC derivátovými smlouvami na burzy, případně elektronické obchodní platformy na jedné straně a k poměrně nižší likviditě různých OTC derivátů na straně druhé je třeba stanovit vhodnou řadu způsobilých obchodních systémů, ve kterých může probíhat obchodování v souladu s uvedeným závazkem. Na všechny způsobilé obchodní systémy by se měly vztahovat těsně sladěné regulační požadavky týkající se organizačních a provozních aspektů, opatření pro omezení střetu zájmů, dohledu nad veškerou obchodní činností a předobchodní a poobchodní transparentnosti nastavené podle finančních nástrojů a druhů systémů obchodování, jakož i požadavek, aby v systému mohly vzájemně reagovat vícečetné obchodní zájmy třetích stran. V zájmu zlepšení podmínek pro uskutečňování obchodů a zvýšení likvidity by však mělo být organizátorům obchodních systémů umožněno, aby obchody mezi vícečetnými třetími stranami v souladu s uvedeným závazkem organizovali podle vlastního uvážení.
(27)
Povinnost, aby byly obchody s deriváty patřícími do kategorie podléhající obchodní povinnosti uzavírány na regulovaném trhu, v mnohostranném obchodním systému, organizovaném obchodním systému či v obchodním systému třetí země, by se neměla vztahovat na složky služeb pro snížení poobchodních rizik, jež neutvářejí cenu a jimiž se snižují jiná než tržní rizika u portfolií derivátů, včetně stávajících portfolií OTC derivátů, v souladu s nařízením (EU) č. 648/2012, aniž se mění tržní riziko těchto portfolií. Ačkoli je vhodné přijmout specifická ustanovení pro kompresi portfolií, záměrem tohoto nařízení není zamezovat používání dalších služeb pro snížení poobchodního rizika.
(28)
Obchodní povinnost, která se pro uvedené deriváty zavádí, by měla umožňovat efektivní hospodářskou soutěž mezi způsobilými obchodními systémy. Tyto obchodní systémy by proto neměly mít možnost nárokovat si výlučná práva ve vztahu k jakýmkoli derivátům, na které se tato obchodní povinnost vztahuje, a bránit tak jiným obchodním systémům nabízet obchodování s těmito finančními nástroji. Aby byla hospodářská soutěž mezi obchodními systémy pro deriváty účinná, je třeba zajistit nediskriminační a transparentní přístup obchodních systémům k ústředním protistranám. Nediskriminační přístup k ústřední protistraně znamená, že obchodní systém má právo na nediskriminační zacházení, pokud jde o způsob, jakým je se smlouvami obchodovanými na jeho platformě zacházeno v souvislosti s požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv a vázané zajištění se souvisejícími smlouvami zúčtovanými stejnou ústřední protistranou, a pokud jde o nediskriminační poplatky za clearing.
(29)
Pravomoci příslušných orgánů by měly být doplněny o explicitní mechanismus umožňující zakázat nebo omezit uvádění na trh, distribuci a prodej kteréhokoli finančního nástroje nebo strukturovaného vkladu, který vzbuzuje vážné obavy o ochranu investorů, řádné fungování a integritu finančních trhů nebo komoditních trhů či stabilitu celého finančního systému nebo jeho části, přičemž orgánu ESMA - a Evropskému orgánu dohledu (Evropskému orgánu pro bankovnictví) (dále jen „orgán EBA“) zřízenému nařízením Evropského paramentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (12) v případě strukturovaných vkladů - by měly být svěřeny vhodné pravomoci v oblasti koordinace a zasahování v nouzových situacích. Výkon těchto pravomocí příslušnými orgány a ve výjimečných případech orgánem ESMA či orgánem EBA, by měl podléhat splnění určitého počtu konkrétních podmínek. V případě, že jsou tyto podmínky splněny, měl by být příslušný orgán, či ve výjimečných případech orgán ESMA či orgán EBA, schopen preventivně stanovit zákaz nebo omezení předtím, než je finanční nástroj nebo strukturovaný vklad uveden na trh, distribuován nebo prodán zákazníkům.
Tyto pravomoci nepředpokládají potřebu zavést nebo uplatňovat postup schvalování produktu nebo poskytování příslušné licence ze strany příslušného orgánu, orgánu ESMA nebo orgánu EBA a nezbavují investiční podniky jejich odpovědnosti dodržovat veškeré příslušné požadavky stanovené tímto nařízením a směrnicí 2014/65/EU. Je vhodné zavést řádné fungování a integritu komoditních trhů jako kritérium pro intervenci ze strany příslušných orgánů s cílem umožnit přijetí opatření na boj proti možným negativním externalitám na komoditních trzích vyplývajícím z činností na finančních trzích. To je správné zejména v případě zemědělských komoditních trhů, jejichž cílem je zajišťovat bezpečné dodávky potravin pro obyvatelstvo. V těchto případech by opatření měla být rovněž koordinována s orgány příslušnými pro dané komoditní trhy.
(30)
Příslušné orgány by měly orgánu ESMA oznamovat podrobné údaje o veškerých svých žádostech o snížení pozice ve vztahu k derivátu, o veškerých jednorázových limitech, jakož i o veškerých limitech pozic ex ante za účelem lepší koordinace a většího sblížení způsobů uplatňování uvedených pravomocí. Podstatné podrobnosti o veškerých limitech pozic ex ante uložených příslušným orgánem by měly být uveřejňovány na internetových stránkách orgánu ESMA.
(31)
Orgán ESMA by měl mít možnost vyžádat si od kterékoli osoby informace o její pozici ve vztahu k derivátu, požádat, aby tato pozice byla snížena, a rovněž omezit možnost osob provádět jednotlivé obchody ve vztahu ke komoditním derivátům. Orgán ESMA by měl následně dotčeným příslušným orgánům oznámit opatření, která hodlá přijmout, a tato opatření by měl uveřejnit.
(32)
Podrobnosti o obchodech s finančními nástroji by měly být hlášeny příslušným orgánům, aby tyto orgány mohly odhalovat a vyšetřovat případy možného zneužívání trhu a sledovat spravedlivé a řádné fungování trhů, jakož i činnosti investičních podniků. Oblast působnosti takového dohledu zahrnuje veškeré finanční nástroje, které jsou obchodovány v obchodním systému, jakož i finanční nástroje, u kterých se vychází z finančního nástroje obchodovaného v obchodním systému nebo z indexu nebo koše složeného z finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému. Příslušná povinnost by měla platit bez ohledu na to, zda takové obchody s jakýmikoli z těchto finančních nástrojů byly provedeny v obchodním systému, či nikoli. V zájmu zamezení zbytečné administrativní zátěži pro investiční podniky by měly být od ohlašovací povinnosti osvobozeny finanční nástroje, které nejsou ohroženy zneužíváním trhu. Hlášení by měla používat identifikační označení právnické osoby v souladu se závazky G-20. Orgán ESMA by měl Komisi podávat zprávy ohledně fungování podávání hlášení příslušným orgánům a Komise by měla případně přijmout kroky k navržení případných změn.
(33)
Organizátor obchodního systému by měl svému příslušnému orgánu poskytnout referenční údaje o příslušném finančním nástroji. Příslušné orgány tyto informace neprodleně předají orgánu ESMA, který by je měl okamžitě uveřejnit na svých internetových stránkách, aby orgán ESMA i příslušné orgány mohly používat, analyzovat a vyměňovat si hlášení o obchodech.
(34)
Aby hlášení o obchodech plnila svůj účel nástroje pro monitorování trhu, měla by v nich být identifikována osoba, která přijala investiční rozhodnutí, i osoby odpovědné za jeho uskutečnění. Vedle režimu transparentnosti stanoveného v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 (13) podává ocenění prodeje na krátko užitečné doplňující informace s cílem umožnit příslušným orgánům sledovat úrovně prodeje na krátko. Příslušné orgány potřebují mít plný přístup k záznamům ve všech fázích procesu provádění pokynů, od původního rozhodnutí obchodovat až po samotné provedení. Proto by investiční podniky měly vést záznamy o všech svých pokynech a všech svých obchodech s finančními nástroji a organizátorům platforem se ukládá povinnost vést záznamy o všech pokynech zadaných do jejich systémů. Orgán ESMA by měl koordinovat výměnu informací mezi příslušnými orgány s cílem zajistit, aby měly přístup ke všem záznamům o obchodech a pokynech, včetně těch zadaných v platformách působících mimo jejich území, jež se týkají finančních nástrojů podléhajících jejich dohledu.
(35)
Mělo by se zamezit dvojímu hlášení týchž informací. Nemělo by být nutné, aby hlášení, která obsahují všechny informace požadované pro účely hlášení obchodů, podaná registrům obchodních údajů zaregistrovaným nebo uznaným pro příslušné nástroje v souladu s nařízením (EU) č. 648/2012 byla podávána příslušným orgánům, nýbrž by je příslušným orgánům měly předávat registry obchodních údajů. Nařízení (ES) č. 648/2012 by mělo být v tomto smyslu změněno.
(36)
Jakákoliv výměna nebo přenos informací ze strany příslušných orgánů by měly být v souladu s pravidly pro předávání osobních údajů stanovenými ve směrnici 95/46/ES. Veškerá výměna nebo přenos informací orgánem ESMA by měly být v souladu s pravidly pro předávání osobních údajů stanovenými v nařízení (ES) č. 45/2001, které by mělo být v plném rozsahu použitelné pro zpracování osobních údajů pro účely tohoto nařízení.
(37)
Nařízení (EU) č. 648/2012 stanoví kritéria, podle nichž by určité druhy OTC derivátů měly podléhat povinnosti clearingu. Zabraňuje narušování hospodářské soutěže tím, že vyžaduje nediskriminační přístup k ústředním protistranám, které obchodním systémům nabízejí clearing OTC derivátů, a nediskriminační přístup ústředních protistran nabízejících clearing OTC derivátů k údajům obchodních systémů o obchodech. Jelikož OTC deriváty jsou definovány jako deriváty, k jejichž realizaci nedochází na regulovaném trhu, je nutné tímto nařízením zavést obdobné požadavky pro regulované trhy. Clearing derivátů obchodovaných na regulovaném trhu by měl být rovněž prováděn centrálně.
(38)
Vedle požadavků směrnice 2004/39/ES a směrnice 2014/65/EU, která členským státům brání v nepatřičném omezování přístupu k poobchodní infrastruktuře, jakou je ústřední protistrana a mechanismus vypořádání, je nezbytné, aby toto nařízení odstranilo různé další obchodní překážky, pomocí nichž lze zamezovat hospodářské soutěži v clearingu finančních nástrojů. Aby se zabránilo veškerým diskriminačním praktikám, měly by ústřední protistrany přijímat ke clearingu obchody prováděné v různých obchodních systémech, pokud tyto systémy vyhovují provozním a technickým požadavkům stanoveným ústřední protistranou, včetně požadavků týkajících se řízení rizik. Ústřední protistrana by měla umožnit přístup, jsou-li splněna určitá kritéria pro přístup stanovená v regulačních technických normách. Pokud jde o nově zřízené ústřední protistrany, které mají k okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost povolení nebo jsou uznány méně než tři roky, měly by mít příslušné orgány možnost schválit ve vztahu k převoditelným cenným papírům a nástrojům peněžního trhu přechodné období v délce až dvou a půl roku, než budou tyto protistrany v souvislosti s převoditelnými cennými papíry a nástroji peněžního trhu vystaveny úplnému a nediskriminačnímu přístupu. Pokud se však ústřední protistrana rozhodne přechodného opatření využít, neměla by po dobu trvání přechodného opatření mít možnost využívat práva na přístup k obchodnímu systému podle tohoto nařízení. Žádný obchodní systém s úzkým propojením s touto ústřední protistranou by navíc neměl mít možnost po dobu trvání přechodného opatření využívat práva na přístup k ústřední protistraně podle tohoto nařízení.
(39)
Nařízení (EU) č. 648/2012 stanoví podmínky, za nichž by měl být ústředním protistranám a obchodním systémům poskytnut nediskriminační přístup k OTC derivátům. Nařízení (EU) č. 648/2012 definuje OTC deriváty jako deriváty, k jejichž realizaci nedochází na regulovaném trhu ani na trhu třetí země, který je považován za rovnocenný regulovanému trhu v souladu s čl. 19 odst. 6 směrnice 2004/39/ES. Aby nedocházelo k žádným mezerám nebo překrývání a zajistil se soulad mezi nařízením (EU) č. 648/2012 a tímto nařízením, požadavky uložené tímto nařízením ohledně nediskriminačního přístupu mezi ústředními protistranami a obchodními systémy se použijí na deriváty obchodované na regulovaných trzích nebo na trhu třetí země, který je považován za rovnocenný regulovanému trhu v souladu se směrnicí 2014/65/EU, a na všechny nederivátové finanční nástroje.
(40)
Obchodní systémy by měly mít povinnost poskytovat přístup, včetně přístupu k údajům, transparentním a nediskriminačním způsobem ústředním protistranám, které si přejí provést clearing obchodů uskutečňovaných v určitém obchodním systému. Za tímto účelem by však nemělo být nutné využívat dohody o interoperabilitě pro clearing obchodů s deriváty, ani by to nemělo vést k roztříštění likvidity způsobem, jenž by ohrožoval hladké a řádné fungování trhů. Obchodní systémy by mělo přístup odepřít pouze v případě, že nejsou splněna některá kritéria pro přístup stanovená v regulačních technických normách. Pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému, nebylo by přiměřené požadovat od menších obchodních systémů, zejména pak těch, jež mají úzké propojení s ústředními protistranami, aby okamžitě dodržovaly požadavky na nediskriminační přístup, pokud dosud nezískaly technologické schopnosti k tomu, aby se za rovných podmínek zapojily do interakcí s většinou trhu poobchodní infrastruktury. Obchodní systémy nedosahující příslušné prahové hodnoty by proto měly mít možnost získat pro sebe, a tedy i pro spolupracující ústřední protistrany, výjimku z požadavků na nediskriminační přístup, pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému, a to na období 30 měsíců s možností následných prodloužení. Pokud se však obchodní systém rozhodne výjimky využít, neměl by mít možnost po dobu jejího trvání využívat práva na přístup k ústřední protistraně podle tohoto nařízení.
Žádná ústřední protistrana s úzkým propojením s daným obchodním systémem by navíc neměla mít možnost po dobu trvání výjimky využívat práva na přístup k obchodnímu systému podle tohoto nařízení. Nařízení (EU) č. 648/2012 stanoví, že pokud nehmotná práva, jež tvoří součást obchodního majetku, a práva duševního vlastnictví souvisejí s finančními službami týkajícími se derivátů, měly by být licence k dispozici za přiměřených, spravedlivých a nediskriminačních podmínek. Ústředním protistranám a jiným obchodním systémům by proto měl být přístup k licencím pro referenční hodnoty využívané k určení hodnoty finančních nástrojů a k informacím s nimi souvisejícím poskytován na přiměřeném, spravedlivém a nediskriminačním základě a každá licence by měla být dostupná za přiměřených obchodních podmínek. Aniž je dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže, je-li po vstupu tohoto nařízení v platnost vypracována nová referenční hodnota, měla by povinnost poskytovat licence začít platit nejpozději 30 měsíců poté, co bylo zahájeno obchodování s finančním nástrojem, který na danou referenční hodnotu odkazuje, nebo co byl tento nástroj přijat k obchodování. Přístup k licencím je zcela zásadní pro usnadnění přístupu mezi obchodními systémy a ústředními protistranami podle článků 35 a 36, protože v opačném případě by licenční ujednání mohla i nadále bránit přístupu mezi obchodními systémy a ústředními protistranami, o nějž požádaly.
Cílem odstranění překážek a diskriminačních praktik je zesílení hospodářské soutěže v oblasti clearingu finančních nástrojů a obchodování s nimi v zájmu snížení investičních a výpůjčních nákladů, odstranění neefektivity a podpory inovace na trzích Unie. Komise by měla nadále pečlivě sledovat vývoj poobchodní infrastruktury a v případě potřeby zasáhnout, aby zabránila narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu, obzvláště v případech, kdy je odmítnutí přístupu k infrastruktuře nebo k referenčním hodnotám v rozporu s články 101 a 102 Smlouvy o fungování EU. Povinnostmi týkajícími se poskytování licencí, které vyplývají z tohoto nařízení, by neměla být dotčena obecná povinnost vlastníků chráněných práv k referenčním hodnotám vyplývající z unijního práva v oblasti hospodářské soutěže, a zejména článků 101 a 102 Smlouvy o fungování EU, pokud se jedná o přístup k referenčním hodnotám, které jsou nezbytné pro vstup na nový trh. Souhlas příslušných orgánů s neuplatňováním přístupových práv v průběhu přechodného období nepředstavuje povolení ani změnu povolení.
(41)
Poskytování služeb podniky ze třetích zemí v Unii podléhá vnitrostátním režimům a požadavkům. Tyto režimy se navzájem velice liší a na podniky schválené podle těchto režimů v členských státech se vztahuje svoboda poskytovat služby a právo usazovat se pouze v členském státě, kde jsou usazeny. Je vhodné zavést společný právní rámec na úrovni Unie. Režim by měl harmonizovat stávající rozdrobený rámec, zabezpečit jistotu a jednotné zacházení s podniky ze třetích zemí, které chtějí působit v Unii, zabezpečit, aby Komise provedla posouzení skutečné rovnocennosti s obezřetnostním rámcem a rámcem upravujícím obchodní jednání třetích zemí, a rovněž by měl poskytnout srovnatelnou úroveň ochrany zákazníků v Unii, kteří využívají služeb podniků ze třetích zemí.
Při uplatňování režimu by se Komise a členské státy měly zaměřit na oblasti, na něž se vztahují závazky skupiny G-20 a dohody s největšími obchodními partnery Unie, a měly by brát ohled na ústřední úlohu, kterou Unie sehrává na celosvětových finančních trzích, a zajistit, aby uplatňování požadavků třetích zemí nebránilo investorům a emitentům z Unie v investování či získávání finančních prostředků ze třetích zemí či investorům a emitentům ze třetích zemí v investování, získávání kapitálu nebo získávání jiných finančních služeb na unijních trzích, kromě případů, kdy je to nezbytné z objektivních a na důkazech založených obezřetnostních důvodů. Při vypracovávání uvedených posouzení by měla Komise zohlednit Cíle a principy regulace cenných papírů Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) a její doporučení, a to v aktualizovaném znění a za použití výkladu IOSCO.
Není-li možné přijmout rozhodnutí, které by vymezovalo skutečnou rovnocennost, bude poskytování služeb podniky ze třetích zemí v Unii podléhat i nadále vnitrostátním režimům. Komise by měla zahajovat vypracovávání posouzení rovnocennosti z vlastního podnětu. Členské státy by měly mít možnost oznámit, že si přejí, aby určitá třetí země či určité třetí země byly předmětem posouzení rovnocennosti ze strany Komise, aniž by bylo toto přání závazným pokynem ukládajícím Komisi zahájení postupu vypracovávání takového hodnocení rovnocennosti. Hodnocení rovnocennosti by měla být založena na výsledcích. Měla by vyhodnotit, do jaké míry právní rámec a rámec dohledu dané třetí země dosahuje obdobných a přiměřených regulačních účinků a do jaké míry dosahuje stejných cílů jako právní předpisy Unie. Při zahajování vypracovávání hodnocení rovnocennosti by měla Komise mít možnost upřednostňovat některé z jurisdikcí třetích zemí, přičemž zohlední dopady zjištění v rámci hodnocení rovnocennosti na podniky a zákazníky z Unie, existenci dohod o dohledu a spolupráci mezi danou třetí zemí a členskými státy, existenci skutečně rovnocenného systému uznávání investičních podniků povolených v rámci zahraničních režimů a zájem a ochotu třetí země zapojit se do procesu vyhodnocování rovnocennosti. Komise by měla monitorovat veškeré podstatné změny právního rámce a rámce dohledu dané třetí země a ve vhodných případech provést přezkum rozhodnutí o rovnocennosti.
(42)
Podle tohoto nařízení by se poskytování služeb bez pobočky mělo omezit na způsobilé protistrany a na profesionální zákazníky jako takové. Mělo by podléhat registraci u orgánu ESMA a dohledu ve třetí zemi. Mezi orgánem ESMA a příslušnými orgány ve třetí zemi by měla existovat odpovídající ujednání o spolupráci.
(43)
Ustanovení tohoto nařízení, která upravují poskytování služeb nebo provádění činností podniky ze třetích zemí, by neměla mít vliv na to, aby osoby usazené v Unii mohly výhradně z vlastního podnětu využívat investičních služeb podniku ze třetí země, nebo aby investiční podniky nebo úvěrové instituce z Unie mohly využívat investičních služeb nebo činností podniku ze třetí země výhradně z vlastního podnětu, nebo aby zákazník mohl výhradně z vlastního podnětu využívat investičních služeb podniku ze třetí země prostřednictvím takové úvěrové instituce či investičního podniku. Pokud podnik ze třetí země poskytuje služby z vlastní výlučné iniciativy osoby usazené na území Unie, neměly by tyto služby být považovány za služby poskytované na území Unie. Pokud se podnik ze třetí země aktivně snaží získat v Unii zákazníky nebo potenciální zákazníky nebo v Unii propaguje či inzeruje investiční služby nebo činnosti spolu s doplňkovými službami, nemělo by se to považovat za službu poskytovanou výhradně z podnětu zákazníka.
(44)
Pokud jde o uznávání podniků z třetích zemí, měla by být v souladu s mezinárodními závazky Unie vyplývajícími z Dohody o zřízení Světové obchodní organizace (WTO), včetně Všeobecné dohody o obchodu službami, rozhodnutí o rovnocennosti regulačního rámce a rámce dohledu třetí země regulačnímu rámci a rámci dohledu Unie přijímána pouze tehdy, pokud právní řád a rámec dohledu dané třetí země stanoví účinný rovnocenný systém uznávání investičních podniků povolených cizími právními řády, v souladu mimo jiné s obecnými regulačními cíli a normami zlepšování transparentnosti na trzích s deriváty, zmírňování systémového rizika a ochrany před zneužíváním trhu, jež stanovila skupina G-20 v září roku 2009. Takový systém by měl být považován za rovnocenný, pokud zajišťuje, že věcný výsledek příslušného regulačního rámce je obdobný požadavkům Unie, a měl by být považován za účinný, pokud jsou uvedená pravidla důsledně uplatňována.
(45)
Sekundární spotové trhy s povolenkami na emise zaznamenaly řadu podvodných praktik, které by mohly narušit důvěru v systém obchodování s emisemi zavedený směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (14); přijímají se opatření na posílení systému registrů povolenek na emise a podmínek pro otevření účtu za účelem obchodování s nimi. Aby byla posílena integrita těchto trhů a zabezpečeno jejich efektivní fungování, včetně komplexního dohledu nad obchodní činností, je vhodné doplnit opatření přijatá směrnicí 2003/87/ES tím, že se povolenky na emise plně zahrnou do oblasti působnosti tohoto nařízení a směrnice 2014/65/EU, jakož i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 (15) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/57/EU (16) a zařadí se do kategorie finančních nástrojů.
(46)
Komise by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Zejména by měly být přijímány akty v přenesené pravomoci týkající se rozšíření působnosti některých ustanovení tohoto nařízení na centrální banky třetích zemí, konkrétních podrobností ohledně definic, zvláštních ustanovení týkajících se nákladů v souvislosti s dostupností údajů o trhu, přístupu ke kotacím, objemů pro obchody podniku s jakýmkoli jiným zákazníkem, jemuž je kotace poskytnuta, nebo nižších objemů, komprese portfolia a dalšího určování toho, zda nastalo významné ohrožení ochrany investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů a pro stabilitu celého finančního systému Unie nebo jeho části, které by mohlo opodstatňovat přijetí opatření orgánem ESMA, orgánem EBA nebo příslušnými orgány, pravomocí orgánu ESMA v oblasti řízení pozic, rozšíření přechodného období podle čl. 35 odst. 5 tohoto nařízení a vynětí derivátů obchodovaných v obchodních systémech z působnosti některých ustanovení tohoto nařízení a po určité období. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(47)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se přijímání rozhodnutí o rovnocennosti právních rámců a rámců dohledu pro poskytování služeb ze strany podniků či obchodních systémů ze třetích zemí za výhradním účelem způsobilosti obchodních systémů pro deriváty podléhající obchodní povinnosti a pro přístup ústředních protistran a obchodních systémů ze třetích zemí k ústředním prostistranám a obchodním systémům v Unii. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (17).
(48)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zavédení jednotných požadavků vztahujících se k finančním nástrojům ve vztahu ke uveřejňování obchodních údajů, poskytování hlášení o obchodech příslušným orgánům, obchodování s deriváty a akciemi v organizovaných systémech, nediskriminační přístup k ústředním protistranám, obchodním systémům a referenčním hodnotám, pravomoci v oblasti zásahů u produktů a řízení a limitů pozic, poskytování investičních služeb nebo činností podniky ze třetích zemí, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, neboť navzdory skutečnosti, že jsou příslušné vnitrostátní orgány v lepší situaci pro sledování vývoje na trzích, celkový dopad problémů souvisejících s transparentností obchodů, s hlášením obchodů, s obchodováním s deriváty a se zákazy produktů a praktik je možné plně chápat pouze v měřítku celé Unie, ale spíše jich z důvodu rozsahu a účinku tohoto nařízení může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(49)
Žádná opatření přijatá kterýmkoli příslušným orgánem nebo orgánem ESMA při výkonu jejich povinností by neměla přímo ani nepřímo znevýhodňovat kterýkoli členský stát nebo skupinu členských států jako místo poskytování investičních služeb a činností v jakékoli měně. Žádná opatření přijatá orgánem EBA při výkonu povinností podle tohoto nařázení by neměla přímo ani nepřímo znevýhodňovat kterýkoli členský stát nebo skupinu členských států.
(50)
Technické normy v oblasti finančních služeb by měly zajišťovat dostatečnou ochranu vkladatelů, investorů a spotřebitelů v celé Unii. Vzhledem k vysoce odborným znalostem, jimiž disponuje orgán ESMA, by bylo účinné a vhodné pověřit tento orgán vypracováním návrhů regulačních technických norem nezahrnujících politická rozhodnutí a jejich předložením Komisi.
(51)
Návrhy regulačních technických norem vypracované orgánem ESMA ohledně: přesné povahy požadavků na obchodní transparentnost, operací měnové politiky, politiky směnných kurzů a politiky finanční stability a druhů určitých obchodů podle tohoto nařízení; podrobných podmínek pro poskytování výjimek z předobchodní transparentnosti; povinnosti nabízet údaje o předobchodní a poobchodní transparentnosti samostatně; opatření pro odklad uveřejnění provedeného obchodu; kritérií pro uplatňování povinností předobchodní transparentnosti u systematických internalizátorů; poobchodního uveřejňování investičnámi podniky; obsahu a četnosti žádostí o údaje v rámci poskytování informací pro účely transparentnosti a jiných výpočtů; obchodů, které nepřispívají k procesu určování cen; údajů o pokynech, jež mají být uchovávány; obsahu a specifikací hlášení o obchodech; obsahu a specifikací referenčních údajů o finančním nástroji; typů smluv, jež mají přímý, podstatný a předvídatelný dopad v rámci Unie, a případů, kdy je nutné uložit u derivátů obchodní povinnost; požadavků na systémy a postupy s cílem zajistit, aby obchody s deriváty, u nichž je prováděn clearing, byly předkládány a přijímány ke clearingu; druhů ujednání o službách nepřímého clearingu; derivátů, na které se vztahuje povinnost obchodování v organizovaných obchodních systémech; nediskriminačního přístupu k ústřední protistraně; nediskriminačního přístupu k obchodnímu systému a nediskriminačního přístupu k ústředním protistranám a povinnosti poskytovat licence k referenčním hodnotám; a informací, které žádající podnik ze třetí země poskytne orgánu ESMA ve své žádosti o registraci. Komise by měla přijímat tyto návrhy regulačních technických norem prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU a s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
(52)
Článek 95 směrnice 2014/65/EU stanoví přechodnou výjimku pro určité energetické deriváty podle bodu 6 oddílu C. Je tudíž nezbytné, aby technické normy upravující povinnost clearingu vypracované orgánem ESMA v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 648/2012 tuto skutečnost zohledňovaly a nezaváděly povinnost clearingu vůči smlouvám o derivátech, které budou následně předmětem přechodné výjimky pro smlouvy o derivátech na energii C6.
(53)
Použití požadavků stanovených tímto nařízením by mělo být odloženo s cílem uvést jejich použitelnost do souladu s používáním provedených pravidel přepracované směrnice a zavést všechna zásadní prováděcí opatření. Celý soubor předpisů by se pak měl začít používat ve stejném okamžiku. Odloženo by nemělo být pouze použití zmocnění k přijetí prováděcích opatření, aby nezbytné kroky k vypracování a přijetí těchto prováděcích opatření mohly začít co nejdříve.
(54)
Toto nařízení respektuje základní práva a zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie, obzvláště právo na ochranu osobních údajů (článek 8), právo na svobodu podnikání (článek 16), právo na ochranu spotřebitele (článek 38), právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces (článek 47) a právo nebýt dvakrát trestně stíhán nebo trestán za stejný trestný čin (článek 50) a musí být uplatňováno v souladu s těmito právy a zásadami.
(55)
V souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který vydal své stanovisko dne 10. února 2012 (18),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví jednotné požadavky, pokud jde o:
a)
uveřejňování údajů o obchodech;
b)
hlášení obchodů příslušným orgánům;
c)
obchodování s deriváty v organizovaných systémech;
d)
nediskriminační přístup k zúčtování a nediskriminační přístup k obchodování s referenčními hodnotami;
e)
pravomoci příslušných orgánů, orgánu ESMA a orgánu EBA pro zásahy u produktů a pravomoci orgánu ESMA týkající se kontrol řízení pozic a limitů pozic.
f)
poskytování investičních služeb či výkon investičních činností podniky ze třetích zemí s pobočkou či bez pobočky na základě příslušného rozhodnutí Komise o rovnocennosti.
2. Toto nařízení se vztahuje na investiční podniky povolené podle směrnice 2014/65/EU a na úvěrové instituce povolené podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (19), pokud poskytují investiční služby nebo vykonávají investiční činnosti a na organizátory trhu, včetně jakýchkoli obchodních systémů, které provozují.
3. Hlava V tohoto nařízení se použije rovněž na všechny finanční protistrany ve smyslu čl. 2 bodu 8 nařízení (EU) č. 648/2012 a na všechny nefinanční protistrany podle čl. 10 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení.
4. Hlava VI tohoto nařízení se použije rovněž na ústřední protistrany a na osoby s vlastnickými právy k referenčním hodnotám.
5. Hlava VIII tohoto nařízení se použije na podniky ze třetích zemí s pobočkou či bez pobočky poskytující investiční služby nebo vykonávající investiční činnosti v Unii na základě příslušného rozhodnutí Komise o rovnocennosti.
6. Články 8, 10, 18 a 21 se nepoužijí na regulované trhy, organizátory trhu a investiční podniky v případě obchodů, u nichž je protistranou člen Evropského systému centrálních bank (ESCB) a daný obchod je součástí výkonu měnové politiky, politiky směnných kurzů a politiky finanční stability, kterou je tento člen ESCB ze zákona zmocněn provádět, pokud tento člen ESCB předem oznámil této protistraně, že se obchod vyjímá z působnosti uvedených článků.
7. Odstavec 6 se nepoužije na obchody, jejichž stranou je kterýkoli člen ESCB a které spadají do výkonu investičních operací tohoto člena.
8. Orgán ESMA vypracuje v úzké spolupráci s ESCB návrh regulačních technických norem upřesňujících operace měnové politiky, politiky směnných kurzů a politiky finanční stability a typy obchodů, na něž se použijí odstavce 6 a 7.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50, kterými se rozšiřuje oblast působnosti odstavce 6 na jiné centrální banky.
Za tímto účelem Komise do 1. června 2015 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, jak se přistupuje k obchodům centrálních bank třetích zemí, za kterou se pro účely tohoto odstavce považuje též Banka pro mezinárodní platby. Tato zpráva zahrnuje rozbor jejich statutárních úkolů a objemů jejich obchodů v Unii. V této zprávě:
a)
se uvede, která ustanovení se v příslušných třetích zemích použijí na povinné uveřejňování obchodů centrálních bank, včetně obchodů prováděných členy ESCB v těchto třetích zemích, a
b)
se vyhodnotí potenciální dopad požadavků na povinné uveřejňování v Unii na obchody centrálních bank třetích zemí.
Dospěje-li zpráva k závěru, že výjimka uvedená v odstavci 6 je nezbytná, pokud se jedná o obchody, u nichž je protistranou centrální banka třetí země provádějící měnovou politiku, politiku směnných kurzů a politiku finanční stability, stanoví Komise, že se tato výjimka uplatní na tuto centrální banku třetí země.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„investičním podnikem“ investiční podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2014/65/EU;
2)
„investičními službami a činnostmi“ investiční služby a činnosti ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 2 směrnice 2014/65/EU;
3)
„doplňkovými službami“ doplňkové služby ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 3 směrnice 2014/65/EU;
4)
„prováděním pokynů na účet zákazníka“ provádění pokynů na účet zákazníka ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 5 směrnice 2014/65/EU*;
5)
„obchodováním na vlastní účet“ obchodování na vlastní účet ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 6 směrnice 2014/65/EU;
6)
„tvůrcem trhu“ tvůrce trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 7 směrnice 2014/65/EU;
7)
„zákazníkem“ zákazník ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 9 směrnice 2014/65/EU;
8)
„profesionálním zákazníkem“ profesionální zákazník ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 10 směrnice 2014/65/EU;
9)
„finančním nástrojem“ finanční nástroj ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 15 směrnice 2014/65/EU;
10)
„organizátorem trhu“ organizátor trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 18 směrnice 2014/.65/EU;
11)
„mnohostranným systémem“ mnohostranný systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 19 směrnice 2014/65/EU;
12)
„systematickým internalizátorem“ systematický internalizátor ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 20 směrnice 2014/65/EU;
13)
„regulovaným trhem“ regulovaný trh ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 21 směrnice 2014/65/EU;
14)
„mnohostranným obchodním systémem“ (MTF) mnohostranný obchodní systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 22 směrnice 2014/65/EU;
15)
„organizovaným obchodním systémem“ (OTF)“ organizovaný obchodní systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 23 směrnice 2014/65/EU;
16)
„obchodním systémem“ obchodní systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 24 směrnice 2014/65/EU;
17)
„likvidním trhem“:
a)
pro účely článků 9,11 a 18 trh finančního nástroje nebo kategorie finančních nástrojů, kde jsou průběžně připravené a ochotné kupující a prodávající subjekty, hodnocený podle níže uvedených kritérií se zohledněním specifické struktury trhu konkrétního finančního nástroje nebo konkrétní kategorie finančních nástrojů:
i)
průměrná frekvence a objem obchodů v širokém okruhu tržních podmínek, s ohledem na povahu a životní cyklus produktů v rámci dané kategorie finančních nástrojů;
ii)
počet a druh účastníků trhu, včetně poměru účastníků trhu k obchodovaným finančním nástrojům v rámci daného produktu;
iii)
průměrná velikost rozpětí (spreads), pokud jsou k dispozici;
b)
pro účely článků 4, 5 a 14 trh s finančním nástrojem, kde se tento finanční nástroj obchoduje denně a příslušný trh je vyhodnocován podle těchto kritérií:
i)
volně obchodovaný objem;
ii)
průměrný denní počet obchodů s těmito finančními nástroji;
iii)
průměrný denní obrat pro tyto finanční nástroje;
18)
„příslušným orgánem“ příslušný orgán ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 26 směrnice 2014/65/EU;
19)
„úvěrovou institucí“ úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (20);
20)
„pobočkou“ pobočka ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 30 směrnice 2014/65/EU;
21)
„úzkým propojením“ úzké propojení ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 35 směrnice 2014/65/EU;
22)
„vedoucím orgánem“ vedoucí orgán ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 36 směrnice 2014/65/EU;
23)
„strukturovaným vkladem“ strukturovaný vklad ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 43 směrnice 2014/65/EU;
24)
„převoditelnými cennými papíry“ převoditelné cenné papíry ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 44 směrnice 2014/65/EU;
25)
„cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry“ cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry ve smyslu čl. 4odst. 1 bodu 45 směrnice 2014/65/EU;
26)
„fondem obchodovaným v obchodním systému“ fond obchodovaný v obchodním systému ve smyslu čl. 4odst. 1 bodu 46 směrnice 2014/65/EU;
27)
„certifikáty“ cenné papíry obchodovatelné na kapitálovém trhu, které mají v případě splacení investice emitentem přednost před akciemi, ale nezajištěné dluhopisové nástroje a jiné podobné nástroje mají přednost před nimi;
28)
„strukturovanými finančními produkty“ cenné papíry, které byly vytvořeny za účelem sekuritizace a převodu úvěrového rizika spojeného se souborem finančních aktiv a které svému držiteli dávají nárok na pravidelné platby závisející na peněžním toku z podkladových aktiv;
29)
„deriváty“ finanční nástroje ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 44 písm. c) směrnice 2014/65/EU a uvedené v příloze I oddíle C bodech 4 až 10 uvedené směrnice
30)
„komoditními deriváty“ finanční nástroje ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 44 písm. c) směrnice 2014/65/EU, které se vztahují ke komoditě nebo k podkladovému aktivu, a uvedené v příloze I oddíle C bodu 10 nebo v příloze I oddíle C bodech 5, 6, 7 a 10 směrnice 2014/65/EU;
31)
„ústřední protistranou“ ústřední protistrana ve smyslu čl. 2 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012;
32)
„derivátem obchodovaným v obchodním systému“ derivát, který je obchodován na regulovaném trhu nebo na trhu třetí země, který je považován za rovnocenný regulovanému trhu v souladu s článkem 28 tohoto nařízení, a jako takový nespadá pod pojem OTC derivátu ve smyslu čl. 2 bodu 7 nařízení (EU) č. 648/2012;
33)
„vykonavatelným projevem zájmu“ zpráva od jednoho člena nebo účastníka jinému členu nebo účastníku v obchodním systému týkající se dostupného obchodního zájmu, která obsahuje všechny informace nezbytné ke sjednání obchodu;
34)
„schváleným systémem pro uveřejňování informací“ schválený systém pro uveřejňování informací ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 52 směrnice 2014/65/EU;
35)
„poskytovatelem konsolidovaných obchodních informací“ poskytovatel konsolidovaných obchodních informací ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 53 směrnice 2014/65/EU;
36)
„schváleným mechanismem pro hlášení obchodů“ schválený mechanismus pro hlášení obchodů ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 54 směrnice 2014/65/EU;
37)
„domovským členským státem“ domovský členský stát ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 55 směrnice 2014/65/EU;
38)
„hostitelským členským státem“ hostitelský členský stát ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 56 směrnice 2014/65/EU;
39)
„referenční hodnotou“ sazba, index nebo číselná hodnota, která je zpřístupněna veřejnosti nebo uveřejněna a která je pravidelně určována použitím vzorce na hodnotu jednoho nebo více podkladových aktiv nebo cen nebo na základě této hodnoty nebo ceny, včetně odhadovaných cen, skutečných nebo odhadovaných úrokových sazeb nebo jiných hodnot, nebo zjišťování, přičemž s odkazem na tuto referenční hodnotu se určuje částka splatná u finančního nástroje nebo hodnota finančního nástroje;
40)
„dohodou o interoperabilitě“ dohoda o interoperabilitě ve smyslu čl. 2 bodu 12 nařízení (EU) č. 648/2012;
41)
„finanční institucí třetí země“ subjekt, jehož ústředí je usazeno ve třetí zemi, který má podle právních předpisů uvedené třetí země povolení nebo licenci vykonávat některou ze služeb nebo činností uvedených ve směrnici 2013/36/EU, směrnici 2014/65/EU, směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (21), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES (22), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/41/ES (23) nebo směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (24);
42)
„podnikem ze třetí země“ podnik ze třetí země ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 57 směrnice 2014/65/EU;
43)
„velkoobchodními energetickými produkty“ velkoobchodní energetické produkty ve smyslu čl. 2 bodu 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1227/2011 (25);
44)
„deriváty zemědělských komodit“ deriváty, které se týkají produktů uvedených v článku 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (26) a v částech I až XX a XXIV/1 přílohy I uvedeného nařízení;
45)
„roztříštěním likvidity“ některá z následujících situací:
a)
účastníci obchodního systému nejsou schopni uzavřít obchod s jedním nebo více jinými účastníky tohoto obchodního systému, protože neexistují ujednání o clearingu, k nimž by měli přístup všichni účastníci; nebo
b)
člen clearingového systému nebo jeho zákazníci by byli nuceni držet své pozice ve finančním nástroji ve více než jedné ústřední protistraně, čímž by se omezil potenciál pro vzájemné započtení finančních expozic;
46)
„veřejnoprávní dluhopisy“ veřejnoprávní dluhopisy ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 61 směrnice 2014/65/EU;
47)
„kompresí portfolia“ služba pro snížení rizika, v jejímž rámci dvě nebo více protistran zcela nebo zčásti ukončí některé nebo všechny deriváty, které dané protistrany předložily k zahrnutí do komprese portfolia, a nahradí tyto ukončené deriváty jiným derivátem, jehož kombinovaná pomyslná hodnota je nižší než kombinovaná pomyslná hodnota ukončených derivátů.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 k upřesnění některých technických prvků definic stanovených v odstavci 1 za účelem jejich přizpůsobení vývoji trhu.
HLAVA II
TRANSPARENTNOST PRO OBCHODNÍ SYSTÉMY
KAPITOLA 1
Transparentnost pro kapitálové nástroje
Článek 3
Požadavky na předobchodní transparentnost pro obchodní systémy v souvislosti s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejňují aktuální kupní a prodejní ceny, jakož i intenzitu obchodních zájmů na uvedených cenách, sdělované prostřednictvím jejich systémů pro akcie, cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry, fondy obchodované v obchodním systému, certifikáty a jiné podobné finanční nástroje obchodované v obchodním systému. Tento požadavek se rovněž vztahuje na vykonavatelné projevy zájmu. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém tyto informace průběžně uveřejňují během běžné doby obchodování.
2. Požadavky na transparentnost uvedené v odstavci 1 musí být nastaveny pro různé druhy systémů obchodování, včetně systémů obchodování založených na knize pokynů a na kotacích, hybridních systémů obchodování a systémů obchodování založených na periodických aukcích.
3. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém umožní za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě investičním podnikům, které jsou povinny uveřejňovat své kotace v akciích, cenných papírech nahrazujících jiné cenné papíry, fondech obchodovaných v obchodním systému, certifikátech a jiných podobných finančních nástrojích podle článku 14, přístup k mechanismům, jež využívají k uveřejňování informací uvedených v odstavci 1.
Článek 4
Výjimky pro kapitálové nástroje
1. Příslušné orgány mohou organizátorovi trhu a investičnímu podniku provozujícímu obchodní systém prominout povinnost uveřejnit informace podle čl. 3 odst. 1 v případě:
a)
systémů párujících pokyny založených na metodice obchodování, podle níž je cena finančního nástroje podle čl. 3 odst. 1 odvozena z obchodního systému, na němž byl tento finanční nástroj poprvé přijat k obchodování, nebo nejrelevantnějšího trhu z hlediska likvidity, jestliže je tato referenční cena široce uveřejňována a považována účastníky trhu za spolehlivou referenční cenu. Tato výjimka může být uplatňována i nadále za podmínek stanovených v článku 5.
b)
systémů formalizujících sjednané obchody, které:
i)
jsou realizovány v rámci aktuálního rozpětí váženého objemem obchodování vyplývajícím z knihy objednávek nebo z kotací tvůrců trhu obchodního systému, kteří daný systém provozují, za podmínek stanovených v článku 5;
ii)
jsou obchody s nelikvidními akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty či jinými podobnými finančními nástroji nespadajícími pod pojem likvidního trhu a jsou realizovány v rámci procentní hodnoty vhodné referenční ceny, kterou je procentní hodnota a referenční cena předem stanovená provozovatelem systému; nebo
iii)
podléhají jiným podmínkám, než je aktuální tržní cena daného finančního nástroje;
c)
pokynů velkého rozsahu v porovnání s běžnou tržní velikostí;
d)
pokynů, které jsou až do uveřejnění uchovávány v systému pro správu pokynů obchodního systému.
2. Referenční cena podle odst. 1 písm. a) se stanoví získáním:
a)
středu mezi aktuální kupní a prodejní cenou obchodního systému, kde byl tento finanční nástroj poprvé přijat k obchodování, nebo nejrelevantnějšího trhu z hlediska likvidity; nebo
b)
otevírací nebo uzavírací cenou daného burzovního dne, není-li cena uvedená v písmenu a) k dispozici.
Pokyny na referenční ceny podle písmene b) odkazují pouze mimo fázi kontinuálního obchodování příslušného burzovního dne.
3. Pokud obchodní systémy provozují systémy, které formalizují sjednané obchody podle odst. 1 písm. b) bodu i):
a)
musí být tyto obchody prováděny v souladu s pravidly obchodního systému;
b)
obchodní systém zajistí, aby byly zavedeny opatření, systémy a postupy, které mají zabránit a odhalit zneužívání trhu nebo pokus o zneužití trhu v souvislosti s těmito sjednanými obchody v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 596/2014;
c)
obchodní systém zavede, udržuje a používá systémy pro odhalení jakéhokoli pokusu využívat výjimku k obcházení ostatních požadavků tohoto nařízení nebo směrnice 2014/65/EU a hlásí tyto pokusy příslušnému orgánu.
Pokud příslušný orgán udělí výjimku podle odstavce odst. 1 písm. b) bodu i) nebo iii), tento příslušný orgán sleduje používání výjimky ze strany obchodního systému, aby bylo zajištěno, že jsou podmínky pro použití výjimky splněny.
4. Před poskytnutím výjimky podle odstavce 1 oznámí příslušné orgány zamýšlené využití každé jednotlivé výjimky orgánu ESMA a dalším příslušným orgánům a poskytnou vysvětlení k jejímu fungování, včetně podrobností o obchodním systému, z nějž je odvozena referenční cena podle odst. 1 písm. a). Oznámení o záměru poskytnout výjimku se podá nejpozději čtyři měsíce před zamýšlenou dobou, kdy má výjimka nabýt účinku. Do dvou měsíců od obdržení oznámení vydá orgán ESMA dotčenému příslušnému orgánu nezávazné stanovisko, ve kterém posoudí slučitelnost každé výjimky s požadavky stanovenými v odstavci 1 a specifikovanými v regulačních technických normách přijatých podle odstavce 6. Pokud dotčený příslušný orgán poskytne výjimku a příslušný orgán jiného členského státu s tím nesouhlasí, může daný příslušný orgán věc předložit zpět orgánu ESMA, který může jednat na základě pravomocí, jež mu svěřuje článek 19 nařízení (EU) č. 1095/2010. Orgán ESMA sleduje uplatňování výjimek a předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou uvedené výjimky uplatňovány v praxi.
5. Příslušný orgán může z vlastního podnětu nebo na žádost jiných příslušných orgánů zrušit povolení používat výjimku udělenou podle odstavce 1, jak je upřesněno v odstavci 6, jestliže zjistí, že je výjimka používána způsobem, který se liší od jejího původního účelu, nebo pokud se domnívá, že výjimka je používána k obcházení požadavků stanovených v tomto článku.
Příslušné orgány o tomto zrušení informují orgán ESMA a ostatní příslušné orgány a své rozhodnutí plně zdůvodní.
6. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem stanovících:
a)
rozsah uveřejňovaných kupních a prodejních cen nebo kotací určených tvůrci trhu a intenzity obchodních zájmů na těchto cenách pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s čl. 3 odst. 1, a to při zohlednění potřebného nastavení pro různé druhy systémů obchodování podle čl. 3 odst. 2;
b)
z hlediska likvidity nejrelevantnější trh finančního nástroje v souladu s odst. 1 písm. a);
c)
zvláštní znaky sjednaného obchodu ve vztahu k různým způsobům, kterými mohou členové nebo účastníci obchodního systému takový obchod provést;
d)
sjednané obchody, které nepřispívají k tvorbě cen a využívají výjimky stanovené v odst. 1 písm. b) bodě iii);
e)
velikost pokynů, které jsou velké svým rozsahem, a druh a minimální velikost pokynů uchovávaných v systému na správu pokynů obchodního systému až do uveřejnění a u kterých lze prominout uveřejnění informací před uskutečněním obchodu podle odstavce 1, pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje;
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
7. Výjimky poskytnuté příslušnými orgány v souladu s čl. 29 odst. 2 a čl. 44 odst. 2 směrnice 2004/39/ES a články 18, 19 a 20 nařízení (ES) č. 1287/2006 před 3. lednem 2017 přezkoumá orgán ESMA do 3. ledna 2019. Orgán ESMA vydá dotčenému příslušnému orgánu stanovisko, ve kterém posoudí, zda jsou jednotlivé výjimky nadále slučitelné s požadavky tohoto nařízení a jakéhokoliv aktu v přenesené pravomoci a jakékoli regulační technické normy vycházející z tohoto nařízení.
Článek 5
Mechanismus objemového stropu
1. K zajištění toho, že výjimky stanovené v čl. 4 odst. 1 písm. a) a čl. 4 odst. 1 písm. b) bodě i) nepoškodí nepatřičně tvorbu cen, je obchodování v rámci těchto výjimek omezeno následujícím způsobem:
a)
procentní podíl obchodování s určitým finančním nástrojem realizovaného v obchodním systému v rámci těchto výjimek je omezen na 4 % celkového objemu obchodování s daným finančním nástrojem ve všech obchodních systémech v celé Unii za období předcházejících 12 měsíců;
b)
celkový objem obchodování s určitým finančním nástrojem realizovaného v rámci těchto výjimek v Unii je omezen na 8 % celkového objemu obchodování s daným finančním nástrojem ve všech obchodních systémech v celé Unii za období předcházejících 12 měsíců.
Tento mechanismus objemového stropu se nevztahuje na sjednané obchody, které jsou obchody s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty či jinými podobnými finančními nástroji, pro které neexistuje likvidní trh určený v souladu s čl.2 odst. 1 bodem 17 písm. b), a jsou realizovány v rámci procentní hodnoty vhodné referenční ceny podle čl. 4 odst. 1 písm. b) bodu ii), ani na sjednané obchody, které podléhají jiným podmínkám, než je aktuální tržní cena daného finančního nástroje podle čl. 4 odst. 1 písm. b) bodu iii).
2. Překročí-li procentní podíl obchodování s určitým finančním nástrojem realizovaného v obchodním systému v rámci těchto výjimek limit uvedený v odst. 1 písm. a), pozastaví příslušný orgán, který uplatňování těchto výjimek v daném obchodním systému povolil, jejich využívání v daném obchodním systému pro daný finanční nástroj na základě údajů uveřejněných orgánem ESMA podle odstavce 4, a to do dvou pracovních dnů a na dobu šesti měsíců.
3. Překročí-li procentní podíl obchodování s určitým finančním nástrojem realizovaného ve všech obchodních systémech v celé Unii v rámci těchto výjimek limit uvedený v odst. 1 písm. b), pozastaví všechny příslušné orgány do dvou pracovních dnů využívání těchto výjimek v celé Unii na dobu šesti měsíců.
4. Orgán ESMA uveřejní do pěti pracovních dnů po konci každého kalendářního měsíce celkový objem obchodování s jednotlivými finančními nástroji v Unii za předcházejících 12 měsíců, procentní podíl obchodování s jednotlivými finančními nástroji realizovaného v rámci těchto výjimek v celé Unii a rovněž v jednotlivých obchodních systémech za předcházejících 12 měsíců, jakož i metodiku použitou pro stanovení těchto procentních podílů.
5. V případě, že zpráva uvedená v odstavci 4 určí obchodní systém, kde obchodování s jakýmkoli finančním nástrojem realizované v rámci těchto výjimek překročilo 3,75 % z celkového objemu obchodování Unie s tímto finančním nástrojem, a to na základě předcházejících 12 měsíců obchodování, uveřejní orgán ESMA další zprávu do pěti pracovních dnů od 15. dne kalendářního měsíce, v němž je zpráva uvedená v odstavci 4 uveřejněna. Tato zpráva obsahuje informace uvedené v odstavci 4 týkající se finančních nástrojů, u nichž bylo výše uvedených 3,75 % překročeno.
6. V případě, že zpráva uvedená v odstavci 4 určí, že celkové obchodování Unie s jakýmkoli finančním nástrojem realizované v rámci těchto výjimek překročilo 7,75 % z celkového objemu obchodování Unie s tímto finančním nástrojem, a to na základě předcházejících 12 měsíců obchodování, orgán ESMA uveřejní další zprávu do pěti pracovních dnů od 15. dne kalendářního měsíce, v němž je zpráva uvedená v odstavci 4 uveřejněna. Tato zpráva obsahuje informace uvedené v odstavci 4 týkající se finančních nástrojů, u nichž bylo překročeno výše uvedených 7,75 %.
7. Za účelem zajištění spolehlivého základu pro monitorování obchodování, které je realizováno v rámci těchto výjimek, a pro určení toho, zda byly překročeny limity uvedené v odstavci 1, jsou organizátoři obchodních systémů povinni mít zavedeny systémy a postupy, které:
a)
umožní identifikaci veškerých obchodů realizovaných v jejich obchodním systému v rámci těchto výjimek; a
b)
zajistí, že obchodování v rámci těchto výjimek nepřekročí za žádných okolností povolený procentní podíl podle odst. 1 písm. a).
8. Lhůta pro uveřejnění údajů o obchodování orgánem ESMA, během níž je monitorováno obchodování s určitým finančním nástrojem v rámci těchto výjimek, začíná běžet 3. ledna 2016. Aniž je dotčen čl. 4 odst. 5, jsou příslušné orgány oprávněny pozastavit uplatňování těchto výjimek počínaje dnem použití tohoto nařízení a poté na měsíční bázi.
9. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění metody, včetně označování obchodů, kterou používá pro shromažďování, výpočet a uveřejňování údajů o obchodech podle odstavce 4 za účelem poskytnutí přesného vyčíslení celkového objemu obchodování s jednotlivými finančními nástroji a procentních podílů obchodování využívajícího tyto výjimky v celé Unii a v jednotlivých obchodních systémech.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 6
Požadavky poobchodní transparentnosti pro obchodní systémy v souvislosti s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejňují cenu, objem a čas obchodů provedených s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji obchodovanými v tomto obchodním systému. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejňují podrobnosti o těchto obchodech v okamžiku co nejbližším reálnému času, jak je to jen technicky možné.
2. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém umožní za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě investičním podnikům, které jsou povinny uveřejňovat podrobnosti o svých obchodech s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji podle článku 20, přístup k mechanismům, jež využívají k uveřejňování informací podle odstavce 1 tohoto článku.
Článek 7
Povolení odkladu uveřejnění
1. Příslušné orgány mohou povolit organizátorům trhu a investičním podnikům provozujícím obchodní systém odložit uveřejnění podrobností o obchodech na základě druhu nebo objemu těchto obchodů.
Příslušné orgány mohou povolit odložit uveřejnění zejména u obchodů, které jsou rozsahem větší než obvyklý tržní objem pro dané akcie, cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry, fondy obchodované v obchodním systému, certifikáty či jiné podobné finanční nástroje nebo danou kategorii akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů či jiných podobných finančních nástrojů.
Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém si předem opatří souhlas příslušného orgánu s navrhovanými opatřeními na odklad uveřejnění obchodu a tato opatření jasně sdělí účastníkům trhu a veřejnosti. Orgán ESMA sleduje uplatňování těchto opatření pro odklad uveřejnění obchodu a předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou uvedená opatření uplatňována v praxi.
Pokud daný příslušný orgán povolí odklad uveřejnění a příslušný orgán jiného členského státu s tím nebo s účinným uplatňováním uděleného povolení nesouhlasí, může daný příslušný orgán věc znovu předložit orgánu ESMA, který může jednat na základě pravomocí, jež mu svěřuje článek 19 nařízení (EU) č. 1095/2010.
2. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se způsobem umožňujícím uveřejnění informací požadovaných podle článku 64 směrnice 2014/65/EU stanoví:
a)
údaje o obchodech, které musí investiční podniky, včetně systematických internalizátorů, organizátorů trhu a investičních podniků provozujících obchodní systém zpřístupnit veřejnosti pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s čl. 6 odst. 1, včetně identifikačních označení různých druhů obchodů uveřejňovaných podle čl. 6 odst. 1 a článku 20, které rozlišují mezi obchody ovlivňovanými faktory spojenými v prvé řadě s hodnotou finančních nástrojů a obchody ovlivňovanými jinými faktory;
b)
lhůta, která odpovídá povinnosti uveřejnit informace co nejbliže reálnému času, včetně případů, kdy jsou obchody prováděny mimo běžnou dobu obchodování.
c)
podmínky, za nichž lze investičním podnikům, včetně systematických internalizátorů, organizátorů trhu a investičních podniků provozujícím obchodní systém povolit odklad uveřejnění údajů o obchodech pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s odstavcem 1 tohoto článku a s čl. 20 odst. 1;
d)
kritéria uplatňovaná při rozhodování o obchodech, u kterých je z důvodu jejich objemu nebo druhu, včetně profilu likvidity, použitých akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů či jiných podobných finančních nástrojů povolen odklad uveřejnění, a to pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem. podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
KAPITOLA 2
Transparentnost pro nekapitálové nástroje
Článek 8
Požadavky předobchodní transparentnosti pro obchodní systémy v souvislosti s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejňují aktuální kupní a prodejní ceny, jakož i intenzitu obchodních zájmů na uvedených cenách, které jsou sdělovány prostřednictvím jejich systémů pro dluhopisy, strukturované finanční produkty, povolenky na emise a deriváty obchodované v obchodním systému. Tento požadavek se rovněž vztahuje na vykonavatelný projev zájmu. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém tyto informace průběžně uveřejňují během běžné doby obchodování. Tato povinnost uveřejňování se nevztahuje na obchody s deriváty nefinančních protistran, které snižují objektivně měřitelné riziko přímo spojené s obchodní činností nebo financováním této protistrany nebo pokladními finančními operacemi nefinanční protistrany nebo této skupiny.
2. Požadavky na transparentnost uvedené v odstavci 1 jsou nastaveny pro různé druhy systémů obchodování, včetně systémů obchodování založených na knize pokynů, na kotacích a na periodických aukcích, hybridních systémů a systémů hlasového obchodování (voice trading).
3. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém umožní za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě investičním podnikům, které jsou povinny uveřejňovat své kotace dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů podle článku 18, přístup k mechanismům, jež využívají k uveřejňování informací uvedených v odstavci 1.
4. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejní v případě, že je poskytnuta výjimka podle čl. 9 odst. 1 písm. b), alespoň orientační předobchodní kupní cenu a orientační prodejní cenu, která se blíží ceně obchodních zájmů oznámené prostřednictvím jejich systémů dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů obchodovaných v obchodním systému. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém tyto informace veřejnosti vhodnými elektronickými prostředky průběžně zpřístupňují během běžné doby obchodování. Uvedené mechanismy zajistí, že informace budou poskytovány za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě.
Článek 9
Výjimky pro nekapitálové nástroje
1. Příslušné orgány mohou organizátorům trhu a investičním podnikům provozujícím obchodní systém prominout povinnost uveřejnit informace podle čl. 8 odst. 1 v případě:
a)
pokynů, které jsou rozsahem větší než obvyklý tržní objem, a pokynů uchovávaných v systému na správu pokynů obchodního systému až do uveřejnění;
b)
vykonavatelných projevů zájmu v systémech žádostí o kotace a hlasového obchodování (voice trading), jejichž objem překračuje konkrétní objem pro daný finanční nástroj, což by poskytovatele likvidity vystavilo přílišnému riziku, a s ohledem na skutečnost, zda jsou příslušní účastníci trhu retailovými či profesionálními investory;
c)
derivátů, které nepodléhají povinnosti obchodování uvedené v článku 28, a jiných finančních nástrojů, pro něž neexistuje likvidní trh.
2. Před poskytnutím výjimky v souladu s odstavcem 1 příslušné orgány oznámí zamýšlené využití každé jednotlivé výjimky orgánu ESMA a dalším příslušným orgánům a poskytnou vysvětlení k jejich fungování. Oznámení o záměru poskytnout výjimku se podá nejpozději čtyři měsíce před zamýšlenou dobou, kdy má výjimka nabýt účinku. Do dvou měsíců od obdržení oznámení vydá orgán ESMA dotčenému příslušnému orgánu stanovisko, ve kterém posoudí slučitelnost dané výjimky s požadavky stanovenými v odstavci 1 a specifikovanými v regulačních technických normách přijatých podle odstavce 5. Pokud daný příslušný orgán poskytne výjimku a příslušný orgán jiného členského státu s tím nesouhlasí, může daný příslušný orgán věc předložit zpět orgánu ESMA, který může jednat na základě pravomocí, jež mu svěřuje článek 19 nařízení (EU) č. 1095/2010. Orgán ESMA sleduje uplatňování výjimek a předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou uvedené výjimky uplatňovány v praxi.
3. Příslušné orgány mohou z vlastního podnětu nebo na žádost jiných příslušných orgánů zrušit výjimku poskytnutou podle odstavce 1, pokud zjistí, že je výjimka využívána způsobem odchylným od původního účelu, nebo pokud se domnívají, že je výjimka využívána k obcházení požadavků stanovených v tomto článku.
Příslušné orgány o tomto zrušení neprodleně informují orgán ESMA a ostatní příslušné orgány ještě předtím, než nabude účinnosti a své rozhodnutí plně zdůvodní.
4. Příslušný orgán odpovědný za dohled nad jedním nebo několika obchodními systémy, v nichž je obchodována určitá kategorie dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů, může povinnosti uvedené v článku 8 dočasně pozastavit, jestliže likvidita dané kategorie finančního nástroje nedosahuje stanovené prahové hodnoty. Tato prahová hodnota se definuje na základě objektivních kritérií specifických pro trh s příslušným finančním nástrojem. Oznámení o dočasném pozastavení se uveřejní na internetových stránkách dotčeného příslušného orgánu.
Dočasné pozastavení platí po počáteční dobu nepřekračující tři měsíce ode dne, kdy bylo uveřejněno na internetových stránkách dotčeného příslušného orgánu. Může být prodlouženo o další období nepřekračující vždy tři měsíce, pokud důvody pro dočasné pozastavení nadále trvají. Pokud není dočasné pozastavení po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty prodlouženo, jeho platnost automaticky skončí.
Před pozastavením povinností uvedených v článku 8 nebo před prodloužením jejich dočasného pozastavení podle tohoto odstavce oznámí dotčený příslušný orgán orgánu ESMA svůj záměr a poskytne vysvětlení. Orgán ESMA vydá co nejdříve příslušnému orgánu stanovisko, zda je podle jeho názoru uvedené pozastavení nebo prodloužení dočasného pozastavení podle prvního a druhého pododstavce opodstatněné.
5. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, které stanoví:
a)
parametry a metody pro výpočet prahové hodnoty likvidity podle odstavce 4 ve vztahu k finančnímu nástroji. Parametry a metody pro členské státy vypočítávající prahovou hodnotu se stanoví takovým způsobem, že pokud je dosaženo prahové hodnoty, představuje to významný pokles likvidity v rámci všech systémů v Unii pro dotčený finanční nástroj na základě kritérií použitých podle čl. 2 odst. 1 bodu 17;
b)
rozsah kupních a prodejních cen či kotací a intenzitu obchodních zájmů na těchto cenách nebo předobchodních orientačních kupních a prodejních cen blízkých ceně obchodního zájmu, které mají být uveřejněny pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s čl. 8 odst. 1 a 4, a to při zohlednění potřebného nastavení pro různé druhy systémů obchodování podle čl. 8 odst. 2;
c)
velikost pokynů, které jsou velké svým rozsahem a druh a minimální velikost pokynů uchovávaných v systému na správu pokynů až do uveřejnění, u nichž může být prominuta povinnost předobchodního uveřejnění podle odstavce 1 pro každou kategorii daného finančního nástroje;
d)
konkrétní objem pro daný finanční nástroj uvedený v odst. 1 písm. b) a definice systémů žádostí o kotace a hlasového obchodování, u kterých lze uveřejnění informací před uskutečněním obchodu podle odstavce 1 prominout.
Při stanovení objemu pro daný finanční nástroj, který by poskytovatele likvidity vystavil přílišnému riziku a v souladu s odst. 1 písm. b) zohledňuje skutečnost, zda jsou příslušní účastníci trhu retailovými či profesionálními investory, zohlední orgán ESMA níže uvedené faktory:
i)
zda by při takových objemech poskytovatelé likvidity byli schopni zajistit svá rizika;
ii)
pokud trh s příslušným finančním nástrojem nebo kategorií finančních nástrojů sestává zčásti z retailových investorů, průměrnou hodnotu obchodů provedených takovými investory;
e)
finanční nástroje nebo druhy finančních nástrojů, pro něž neexistuje likvidní trh a u kterých může být prominuto uveřejnění informací před uskutečněním obchodu podle odstavce 1.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 10
Požadavky poobchodní transparentnosti pro obchodní systémy v souvislosti s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejní cenu, objem a čas obchodů provedených s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty obchodovanými v obchodním systému. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejňují podrobnosti o těchto obchodech v okamžiku co nejbližším reálnému času, jak je to jen technicky možné.
2. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém umožní za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě investičním podnikům, které jsou povinny uveřejňovat své obchody s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty podle článku 21, přístup k mechanismům, jež využívají k uveřejňování informací uvedených v odstavci 1.
Článek 11
Povolení odkladu uveřejnění
1. Příslušné orgány mohou organizátorům trhu a investičním podnikům provozujícím obchodní systém povolit odklad uveřejnění podrobností o obchodech na základě objemu nebo typu obchodu.
Příslušné orgány mohou povolit odklad uveřejnění zejména u obchodů, které:
a)
jsou velké svým rozsahem v porovnání s obvyklým tržním objemem pro dané dluhopisy, strukturované finanční produkty, povolenky na emise či deriváty obchodované v obchodním systému nebo pro danou kategorii dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů obchodovaných v obchodním systému; nebo
b)
se týkají dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů obchodovaných v obchodním systému nebo kategorie dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů obchodovaných v obchodním systému, pro něž neexistuje likvidní trh;
c)
jsou většího objemu, než je objem specifický pro dané dluhopisy, strukturované finanční produkty, povolenky na emise či deriváty obchodované v obchodním systému nebo pro danou kategorii dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů obchodovaných v obchodním systému, který by poskytovatele likvidity vystavil přílišnému riziku a zohledňuje skutečnost, zda jsou příslušní účastníci trhu retailovými či profesionálními investory.
Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém si předem opatří souhlas příslušného orgánu s navrhovanými opatřeními na odklad uveřejnění obchodu a tato opatření jasně zpřístupní účastníkům trhu a veřejnosti. Orgán ESMA sleduje uplatňování těchto opatření pro odklad uveřejnění obchodu a předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou uvedená opatření využívána v praxi.
2. Příslušný orgán odpovědný za dohled nad jedním nebo několika obchodními systémy, v nichž je obchodována určitá kategorie dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů, může povinnosti uvedené v článku 10 dočasně pozastavit, jestliže likvidita dané kategorie finančního nástroje nedosahuje prahové hodnoty stanovené v souladu s metodikou uvedenou v čl. 9 odst. 5 písm. a). Tato prahová hodnota se definuje na základě objektivních kritérií specifických pro trh s příslušným finančním nástrojem. Dočasné pozastavení se uveřejní na internetových stránkách dotčeného příslušného orgánu.
Dočasné pozastavení platí po počáteční dobu nepřekračující tři měsíce ode dne, kdy bylo uveřejněno na internetových stránkách dotčeného příslušného orgánu. Může být prodlouženo o další období nepřekračující vždy tři měsíce, pokud důvody pro dočasné pozastavení nadále trvají. Není-li dočasné pozastavení po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty prodlouženo, jeho platnost automaticky skončí.
Před pozastavením nebo prodloužením dočasného pozastavení povinností uvedených v článku 10 oznámí dotčený příslušný orgán orgánu ESMA svůj záměr a poskytne vysvětlení. Orgán ESMA vydá co nejdříve příslušnému orgánu stanovisko, zda je podle jeho názoru uvedené pozastavení nebo prodloužení dočasného pozastavení podle prvního a druhého pododstavce opodstatněné.
3. Příslušné orgány mohou ve spojení s povolením odkladu uveřejnění:
a)
po dobu trvání odkladu požadovat uveřejnění omezených podrobností o určitém obchodu nebo podrobností o několika obchodech v souhrnné podobě nebo kombinaci obou možností;
b)
umožnit neuveřejňovat objem jednotlivých obchodů po prodlouženou dobu trvání odkladu;
c)
pokud jde o nekapitálové nástroje jiné než veřejnoprávní dluhopisy, umožnit uveřejnění několika obchodů v souhrnné podobě po prodlouženou dobu trvání odkladu;
d)
pokud jde o veřejnoprávní dluhopisy, umožnit uveřejnění několika obchodů v souhrnné podobě po blíže neurčenou dobu.
Pokud jde o veřejnoprávní dluhopisy, lze písmena b) a d) použít buď odděleně nebo po sobě, přičemž po uplynutí prodloužené doby, během níž je možné neuveřejňovat objem, by objem obchodů mohl být uveřejněn v souhrnné podobě.
Pokud jde o všechny ostatní finanční nástroje, po uplynutí doby odkladu se uveřejní zbývající podrobnosti o obchodu a veškeré podrobnosti o jednotlivých obchodech.
4. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se způsobem umožňujícím uveřejnění informací požadovaných podle článku 64 směrnice 2014/65/EU stanoví:
a)
podrobnosti o obchodech, které musí investiční podniky, včetně systematických internalizátorů, organizátorů trhu a investičních podniků provozujících obchodní systém zpřístupnit veřejnosti pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s čl. 10 odst. 1, včetně identifikačních označení různých druhů obchodů uveřejňovaných podle čl. 10 odst. 1 a článku 21 odst. 1, které rozlišují mezi obchody ovlivňovanými faktory spojenými v prvé řadě s hodnotou finančních nástrojů a obchody ovlivňovanými jinými faktory;
b)
lhůta, která odpovídá povinnosti uveřejnit informace co nejbliže reálnému času, včetně případů, kdy jsou obchody prováděny mimo běžnou dobu obchodování;
c)
podmínky, za nichž lze investičním podnikům, včetně systematických internalizátorů, organizátorů trhu a investičních podniků provozujících obchodní systém, povolit odklad uveřejnění údajů o obchodech pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s odstavcem 1 tohoto článku a s čl. 21 odst. 4;
d)
kritéria uplatňovaná při určování objemu a druhu obchodu, pro který je podle odstavce 3 povolen odklad uveřejnění a uveřejnění omezených podrobností o obchodu, nebo uveřejnění podrobností o několika obchodech v souhrnné podobě nebo neuveřejnění objemu obchodu se zvláštním zřetelem k povolení prodloužené doby odkladu pro určité finanční nástroje v závislosti na jejich likviditě.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
KAPITOLA 3
Povinnost nabízet údaje o obchodech samostatně a za přiměřených obchodních podmínek
Článek 12
Povinnost poskytovat předobchodní a poobchodní údaje samostatně
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém poskytnou informace uveřejněné v souladu s články 3, 4 a 6 až 11 jako samostatně nabízené údaje o předobchodní a poobchodní transparentnosti.
2. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem specifikujících nabízené údaje o předobchodní a poobchodní transparentnosti, včetně úrovně členění údajů, které mají být poskytnuty podle odstavce 1.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 13
Povinnost poskytovat předobchodní a poobchodní údaje za přiměřených obchodních podmínek
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém poskytnou informace uveřejňované v souladu s články 3,4 a 6 až 11 za přiměřených obchodních podmínek a zajistí k informacím nediskriminační přístup. Tyto informace jsou poskytovány bezplatně 15 minut po uveřejnění.
2. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 objasňující, co jsou přiměřené obchodní podmínky uveřejňování informací uvedené v odstavci 1.
HLAVA III
TRANSPARENTNOST PRO SYSTEMATICKÉ INTERNALIZÁTORY A INVESTIČNÍ PODNIKY PROVOZUJÍCÍ MIMOBURZOVNÍ OBCHODY (OTC)
Článek 14
Povinnost systematických internalizátorů uveřejňovat pevné kotace akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů
1. Investiční podniky uveřejňují pevné kotace týkající se takových akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému, pro které jsou systematickými internalizátory a pro které existuje likvidní trh.
Neexistuje-li pro finanční nástroje uvedené v prvním pododstavci likvidní trh, poskytnou systematičtí internalizátoři kotace svým zákazníkům na požádání.
2. Tento článek a články 15, 16 a 17 se použijí na systematické internalizátory při obchodech s objemy nepřesahujícími standardní tržní objem. Na systematické internalizátory se nevztahují ustanovení tohoto článku a článků 15, 16 a 17, pokud jejich obchody přesahují standardní tržní objem.
3. Systematičtí internalizátoři mohou rozhodnout o objemu nebo objemech obchodů, jejichž ceny budou kotovat. Minimální kotovaný objem se rovná alespoň 10 % standardního tržního objemu akcie, cenného papíru nahrazujícího jiné cenné papíry, fondu obchodovaného v obchodním systému, certifikátu nebo jiného podobného finančního nástroje obchodovaného v obchodním systému. Pro konkrétní akcii, cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry, fond obchodovaný v obchodním systému, certifikát či jiný podobný finanční nástroj obchodovaný v obchodním systému zahrnuje každá kotace pevnou kupní nebo prodejní cenu nebo ceny pro objem nebo objemy až do velikosti standardního tržního objemu pro kategorii akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů či jiných podobných finančních nástrojů, ke které daný finanční nástroj patří. Cena nebo ceny odrážejí převažující tržní podmínky pro tuto akcii, cenný papír nahrazující jiný cenný papír, fond obchodovaný v obchodním systému, certifikát či jiný podobný finanční nástroj.
4. Akcie, cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry, fondy obchodované v obchodním systému, certifikáty a jiné podobné finanční nástroje se sdružují do druhů na základě aritmetického průměru hodnoty pokynů prováděných pro tento finanční nástroj na trhu. Standardním tržním objemem každé kategorie akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů je objem představující aritmetický průměr hodnot pokynů provedených na trhu pro finanční nástroje patřící do každé kategorie.
5. Pro každou akcii, cenný papír nahrazující jiný cenný papír, fond obchodovaný v obchodním systému, certifikát nebo jiný podobný finanční nástroj se trh skládá ze všech pokynů provedených v souvislosti s daným finančním nástrojem v Unii kromě pokynů, které v porovnání s obvyklým tržním objemem představují svým měřítkem velký rozsah.
6. Orgán příslušný pro trh nejrelevantnější z hlediska likvidity ve smyslu článku 26 stanoví nejméně jednou ročně na základě aritmetického průměru hodnot pokynů provedených na trhu pro danou akcii, cenný papír nahrazující jiný cenný papír, fond obchodovaný v obchodním systému, certifikát a jiný podobný finanční nástroj kategorii, ke které daný finanční nástroj patří. Tyto informace se zpřístupňují všem účastníkům trhu a předávají se orgánu ESMA, který je uveřejní na svých internetových stránkách.
7. K zajištění účinného oceňování akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů a k maximalizaci možnosti investičních podniků dosáhnout pro své zákazníky nejlepších podmínek vypracuje orgán ESMA návrhy regulačních technických norem k upřesnění podmínek pro uveřejnění pevné kotace, jak je uvedeno v odstavci 1, určení, zda ceny odrážejí převažující tržní podmínky uvedené v odstavci 3, a standardního tržního objemu, jak je uvedeno v odstavcích 2 a 4.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 15
Provádění pokynů na účet zákazníka
1. Systematičtí internalizátoři své kotace uveřejňují pravidelně a průběžně během obvyklé doby obchodování. Mohou své kotace kdykoli aktualizovat. Za výjimečných podmínek na trhu mohou své kotace stáhnout.
Členské státy vyžadují, aby podniky, které splňují definici systematického internalizátora, to oznámily svému příslušnému orgánu. Toto oznámení je předáno orgánu ESMA. Orgán ESMA vytvoří seznam všech systematických internalizátorů v Unii.
Kotace se uveřejňuje způsobem snadno dostupným pro ostatní účastníky trhu za přiměřených obchodních podmínek.
2. Systematičtí internalizátoři provádějí v soualdu s článkem 27 směrnice 2014/65/EU pokyny, které obdrží od zákazníků v souvislosti s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji, pro které jsou systematickými internalizátory, za ceny kotované v okamžiku přijetí pokynu.
Avšak v odůvodněných případech mohou tyto pokyny provádět za cenu lepší, pokud tato cena spadá do uveřejněného rozpětí blízkého podmínkám trhu.
3. Systematičtí internalizátoři mohou provádět pokyny, které obdrží od profesionálních zákazníků, za ceny odlišné od cen kotovaných, aniž by museli plnit požadavky stanovené v odstavci 2, a to u obchodů, u nichž je realizace několika cenných papírů součástí jednoho obchodu, nebo u pokynů, které podléhají podmínkám jiným než aktuální tržní cena.
4. Pokud systematický internalizátor, jenž uvádí pouze jednu kotaci nebo jehož nejvyšší kotace je nižší než standardní tržní objem, obdrží od zákazníka pokyn týkající se objemu vyššího, než je jím kotovaný objem, ale nižšího, než je standardní tržní objem, může se rozhodnout tu část pokynu, která přesahuje velikost jeho kotace, provést za předpokladu, že bude provedena za kotovanou cenu, není-li podle odstavců 2 a 3 dovoleno něco jiného. Pokud systematický internalizátor kotuje různé objemy a obdrží a rozhodne se provést pokyn spadající mezi tyto objemy, provede jej za jednu z kotovaných cen v souladu s článkem 28 směrnice 2014/65/EU, není-li podle podmínek odstavců 2 a 3 tohoto článku dovoleno něco jiného.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 objasňující přiměřené obchodní podmínky pro uveřejnění informací uvedených v odstavci 1.
Článek 16
Povinnosti příslušných orgánů
Příslušné orgány kontrolují:
a)
zda investiční podniky pravidelně aktualizují kupní a prodejní ceny uveřejňované v souladu s článkem 14 a udržují ceny, které odrážejí převažující podmínky trhu;
b)
zda investiční podniky splňují podmínky pro provedení za lepší ceny, jak je stanoveno v čl. 15 odst. 2.
Článek 17
Přístup ke kotacím
1. Na základě svých obchodních politik a způsobem objektivním a nediskriminačním mohou systematičtí internalizátoři rozhodnout, kterým zákazníkům umožní přístup ke svým kotacím. Za tímto účelem musí mít jasná pravidla pro přístup ke svým kotacím. Systematičtí internalizátoři mohou odmítnout uzavřít nebo mohou ukončit obchodní vztahy se zákazníky na základě obchodních důvodů, jakými jsou například solventnost zákazníka, riziko protistrany a konečné vypořádání obchodu.
2. K omezení rizika hromadění obchodů stejného zákazníka mohou systematičtí internalizátoři nediskriminačním způsobem omezit počet obchodů od téhož zákazníka, které se za uveřejněných podmínek zaváží uzavřít. Mohou nediskriminačním způsobem a v souladu s článkem 28 směrnice 2014/65/EU omezit celkový počet současných obchodů různých zákazníků, avšak pouze v případě, kdy počet nebo objem pokynů ze strany zákazníků značně převyšuje normu.
3. K zajištění účinného oceňování akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů a k maximalizaci možnosti investičních podniků dosáhnout pro jejich zákazníky nejlepších podmínek přijme Komise akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 stanovující:
a)
kritéria pro určení, kdy se kotace uveřejňuje pravidelně a průběžně a je snadno dostupná, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 1, jakož i prostředky, kterými mohou investiční podniky splnit svou povinnost uveřejnit kotace, k nimž patří tyto možnosti:
i)
prostřednictvím infrastruktury kteréhokoli regulovaného trhu, který přijal dotčený finanční nástroj k obchodování;
ii)
prostřednictvím schváleného systému pro uveřejňování informací;
iii)
prostřednictvím vlastních opatření;
b)
kritéria pro určení toho, kdy je realizace několika cenných papírů součástí jednoho obchodu, nebo pokynů, které podléhají podmínkám jiným než aktuální tržní cena, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 3;
c)
kritéria pro určení toho, co lze považovat za výjimečné podmínky na trhu umožňující stažení kotací, i podmínky aktualizace kotací, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 1;
d)
kritéria pro určení toho, kdy počet nebo objem pokynů ze strany zákazníků značně převyšuje normu, jak je uvedeno v odstavci 2;
e)
kritéria pro určení toho, kdy ceny spadají do uveřejněného rozpětí blízkého tržním podmínkám, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 2.
Článek 18
Povinnost systematických internalizátorů uveřejňovat pevné kotace týkající se dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů
1. Investiční podniky uveřejňují pevné kotace týkající se dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů obchodovaných v obchodním systému, u nichž jsou systematickým internalizátorem a pro které existuje likvidní trh, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
jsou požádáni o kotaci zákazníkem systematického internalizátora;
b)
souhlasí s poskytnutím kotace.
2. V případě dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů obchodovaných v obchodním systému, pro které neexistuje likvidní trh, zpřístupňují systematičtí internalizátoři kotace zákazníkům na požádání, souhlasí-li s poskytnutím kotace. Tato povinnost může být prominuta, jsou-li splněny podmínky uvedené v čl. 9 odst. 1.
3. Systematičtí internalizátoři mohou své kotace kdykoli aktualizovat. Rovněž mohou za výjimečných podmínek na trhu své kotace stáhnout.
4. Členské státy vyžadují, aby podniky, které splňují definici systematického internalizátora, to oznámily svému příslušnému orgánu. Toto oznámení je předáno orgánu ESMA. Orgán ESMA vytvoří seznam všech systematických internalizátorů v Unii.
5. Systematičtí internalizátoři zpřístupní pevné kotace uveřejněné podle odstavce 1 svým ostatním zákazníkům. Na základě své obchodní politiky a objektivním a nediskriminačním způsobem mohou nicméně rozhodnout, kterým zákazníkům umožní přístup ke svým kotacím. Za tímto účelem musí mít systematičtí internalizátoři jasná pravidla pro přístup ke svým kotacím. Systematičtí internalizátoři mohou odmítnout uzavřít nebo mohou ukončit obchodní vztahy se zákazníky na základě obchodních důvodů, jakými jsou například solventnost zákazníka, riziko protistrany a konečné vypořádání obchodu.
6. Systematičtí internalizátoři se zaváží uzavřít obchody s jakýmkoli jiným zákazníkem, kterému je kotace zpřístupněna za uveřejněných podmínek v souladu s odstavcem 5, nepřekročí-li kotovaný objem konkrétní objem pro daný finanční nástroj určený v souladu s čl. 9 odst. 5 písm. d).
Systematičtí internalizátoři nejsou povinni uveřejňovat pevné kotace podle odstavce 1 u finančních nástrojů, jejichž likvidita klesne pod prahovou hodnotu stanovenou podle čl. 9 odst. 4.
7. Systematičtí internalizátoři mohou stanovit nediskriminačním a transparentním způsobem limity pro počet obchodů se zákazníky, které se zaváží uzavřít, podle jakékoli kotace.
8. Kotace uveřejněné podle odstavce 1 a 5 a kotace v objemu uvedeném v odstavci 6 se uveřejňují způsobem snadno dostupným pro ostatní účastníky trhu za přiměřených obchodních podmínek.
9. Kotovaná cena či ceny musí být takové, aby bylo zajištěno, že systematický internalizátor splňuje své povinnosti podle článku 27 směrnice 2014/65/EU, a musí odrážet převažující tržní podmínky, pokud jde o ceny, za kterých jsou obchody uzavírány u stejných nebo podobných finančních nástrojů v obchodních systémech.
V odůvodněných případech však mohou pokyny provádět za cenu lepší, pokud tato cena spadá do uveřejněného rozpětí blízkého podmínkám trhu.
10. Na systematcké internalizátory se nepoužije tento článek, obchodují-li v objemech překračujících konkrétní objem pro finanční nástroj určený v souladu s čl. 9 odst. 5 písm. d).
Článek 19
Sledování orgánem ESMA
1. Příslušné orgány a orgán ESMA sledují uplatňování článku 18, pokud jde o objemy, jejichž kotace jsou zpřístupněny zákazníkům investičního podniku a jiným účastníkům trhu v souvislosti s jinou obchodní činností podniku, a o to, do jaké míry kotace odrážejí převažující tržní podmínky v souvislosti s obchody se stejnými nebo podobnými finančními nástroji v obchodních systémech. Do 3. ledna 2019 předloží orgán ESMA Komisi zprávu o uplatňování článku 18. V případě významné kotace a obchodní činnosti těsně nad prahovým objemem podle čl. 18 odst. 6 nebo mimo převažující tržní podmínky předloží orgán ESMA Komisi zprávu před tímto datem.
2. Komise přijme prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 opatření, která stanoví objemy podle čl. 18 odst. 6 pro obchody podniku s jakýmkoli jiným zákazníkem, jemuž je kotace zpřístupněna. Konkrétní objem pro daný finanční nástroj se stanoví podle kritérií uvedených v čl. 9 odst. 5 písm. d).
3. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 upřesňující, co jsou přiměřené obchodní podmínky uveřejňování kotací podle čl. 18 odst. 8.
Článek 20
Uveřejnění informací prováděné investičními podniky, včetně systematických internalizátorů, po uskutečnění obchodu s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji
1. Investiční podniky, které uzavírají na vlastní účet nebo na účet zákazníků obchody s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji obchodovanými v obchodních systémech, uveřejňují objem a cenu těchto obchodů, jakož i čas, kdy byly uzavřeny. Tyto informace se uveřejňují prostřednictvím schváleného systému pro uveřejňování informací.
2. Informace uveřejňované v souladu s odstavcem 1 tohoto článku a lhůty, v nichž jsou uveřejňovány, splňují požadavky přijaté podle článku 6, včetně regulačních technických norem přijatých podle čl. 7 odst. 2 písm. a). Pokud opatření přijatá podle článku 7 stanoví pro určité kategorie obchodů s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji obchodovanými v obchodním systému odklad uveřejňování, vztahuje se tato možnost obdobně na obchody uzavřené mimo obchodní systému.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem stanovících:
a)
identifikační označení pro různé druhy obchodů uveřejňované podle tohoto článku, které rozlišují mezi obchody ovlivňovanými faktory spojenými v prvé řadě s hodnotou finančních nástrojů a obchody ovlivňovanými jinými faktory;
b)
uplatňování povinnosti podle odstavce 1 týkající se obchodů zahrnujících použití finančních nástrojů pro účely zajištění, půjček či jiné účely, pokud směnu finančních nástrojů ovlivňují faktory jiné než aktuální tržní hodnota finančního nástroje;
c)
smluvní stranu obchodu, která má obchod uveřejnit v souladu s odstavcem 1, pokud jsou obě strany obchodu investičními podniky.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 21
Uveřejnění informací prováděné investičními podniky, včetně systematických internalizátorů, po uskutečnění obchodu s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty
1. Investiční podniky, které uzavírají na vlastní účet nebo na účet zákazníků obchodu s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty obchodovanými v obchodním systému, uveřejňují objem a cenu těchto obchodů, jakož i čas, kdy byly uzavřeny. Tyto informace se uveřejňují prostřednictvím schváleného systému pro uveřejňování informací.
2. Každý jednotlivý obchod se uveřejňuje jednou prostřednictvím schváleného systém pro uveřejňování informací
3. Informace uveřejňované v souladu s odstavcem 1 a lhůty, v nichž jsou uveřejňovány, splňují požadavky přijaté podle článku 10, včetně regulačních technických norem přijatých podle čl. 11 odst. 4 písm. a) a b).
4. Příslušné orgány mohou investičním podnikům povolit odklad uveřejnění nebo mohou po dobu trvání odkladu požadovat uveřejnění omezených podrobností o určitém obchodu nebo podrobností o několika obchodech v souhrnné podobě či kombinaci obou možností nebo mohou umožnit neuveřejňovat objem jednotlivých obchodů po prodlouženou dobu odkladu nebo mohou v případě nekapitálových finančních nástrojů jiných než veřejnoprávní dluhopisy umožnit uveřejnění několika obchodů v souhrnné podobě po prodlouženou dobu trvání odkladu nebo mohou v případě veřejnoprávních dluhopisů umožnit uveřejnění několika obchodů v souhrnné podobě po blíže neurčenou dobu a mohou dočasně pozastavit povinnosti podle odstavce 1 za stejných podmínek, jaké jsou stanoveny v článku 11.
Pokud opatření přijatá podle článku 11 stanoví pro určité kategorie obchodů s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty obchodovanými v obchodním systému odklad uveřejnění a uveřejnění omezených podrobností, uveřejnění podrobností v souhrnné podobě či kombinaci obou možností nebo neuveřejnění objemu, vztahuje se tato možnost na tyto obchody i v případě, že jsou uzavřeny mimo obchodní systémy.
5. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se způsobem umožňujícím uveřejnění informací požadovaných podle článku 64 směrnice 2014/65/EU stanoví:
a)
identifikační označení pro různé druhy obchodů uveřejňované podle tohoto článku, které rozlišují mezi obchody ovlivňovanými faktory spojenými v prvé řadě s hodnotou finančních nástrojů a obchody ovlivňovanými jinými faktory;
b)
uplatňování povinnosti podle odstavce 1 týkající se obchodů zahrnujících použití finančních nástrojů pro účely zajištění, půjček či jiné účely, pokud směnu finančních nástrojů ovlivňují faktory jiné než aktuální tržní hodnota finančního nástroje;
c)
smluvní strana obchodu, která má obchod uveřejnit v souladu s odstavcem 1, pokud jsou obě strany obchodu investičními podniky.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 22
Poskytování informací pro účely transparentnosti a jiných výpočtů
1. Za účelem provedení výpočtů pro určení požadavků předobchodní a poobchodní transparentnosti a režimů obchodních povinností stanovených v článcích 3 až 11, článcích 14 až 21 a článku 32, které jsou použitelné na finanční nástroje, a pro určení toho, zda je určitý investiční podnik systematickým internalizátorem, si mohou příslušné orgány vyžádat informace od:
a)
obchodních systémů;
b)
schválených systémů pro uveřejňování informací; a
c)
poskytovatelů konsolidovaných obchodních informací (CTP).
2. Obchodní systémy, schválené systémy pro uveřejňování informací a poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací potřebné údaje uchovávají po dostatečně dlouhou dobu.
3. Příslušné orgány sdělí orgánu ESMA takové informace, které orgán ESMA vyžaduje k vypracování zprávy uvedené v čl. 5 odst. 4), 5) a 6).
4. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění obsahu a četnosti žádostí o údaje, formátů a časových rámců, kterými se musí řídit obchodní systémy, schválené systémy pro uveřejňování informací a poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací při reagování na tyto žádosti v souladu s odstavcem 1, a druhu údajů, které musí být uchovávány, i minimální doby, po kterou obchodní systémy, schválené systémy pro uveřejňování informací a poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací údaje v souladu s odstavcem 2 musí uchovávat, aby mohly takovým žádostem vyhovět.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v tomto odstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 23
Obchodní povinnost pro investiční podniky
1. Investiční podnik zajistí, aby jím prováděné obchody s akciemi přijatými k obchodování na regulovaném trhu nebo obchodovanými v obchodním systému probíhaly na regulovaném trhu, v mnohostranném obchodním systému nebo organizovaném obchodním systému nebo v systematickém internalizátorovi nebo případně v obchodních systémech třetích zemí posuzovaných jako rovnocenné v souladu s čl. 25 odst. 4 písm. a) směrnice 2014/65/EU pokud nemají mimo jiné tyto znaky:
a)
jsou nesystematické, ad hoc, nepravidelné a sporadické; nebo
b)
dochází k nim mezi způsobilými nebo profesionálními protistranami a nepřispívají k procesu určování cen.
2. Investiční podnik provozující vnitřní párovací systém, který provádí pokyny na účet zákazníka v akciích, cenných papírech nahrazujících jiné cenné papíry, fondech obchodovaných v obchodním systému, certifikátech a jiných podobných finančních nástrojích na mnohostranném základě, musí zajistit, že je povolen jakožto mnohostranný obchodní systém podle směrnice 2014/65/EU, a splňovat veškerá příslušná ustanovení s takovým povolením související.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, blíže určujících konkrétní znaky uvedených obchodů s akciemi, které nepřispívají k procesu určování cen, jak je uvedeno v odstavci 1, přičemž zohlední například tyto případy:
a)
obchody s neurčitelnou likviditou (non-addressable liquidity trades); nebo
b)
případy, v nichž výměnu takových finančních nástrojů určují faktory jiné než aktuální tržní hodnota finančního nástroje.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
HLAVA IV
HLÁŠENÍ OBCHODŮ
Článek 24
Povinnost zachovat integritu trhů
Aniž jsou dotčeny povinnosti příslušných orgánů v souvislosti s uplaňováním nařízení (EU) č. 596/2014, sledují tyto příslušné orgány, které v souladu s článkem 31 nařízení (EU) č. 1095/2010 koordinuje orgán ESMA, činnosti investičních podniků k zajištění toho, aby jednaly čestně, poctivě, profesionálně a způsobem podporujícím integritu trhu.
Článek 25
Povinnost vést záznamy
1. Investiční podniky uchovávají po dobu pěti let pro příslušný orgán příslušné údaje týkající se všech pokynů a všech obchodů s finančními nástroji, které provedly na vlastní účet nebo na účet zákazníka. V případě obchodů provedených na účet zákazníků obsahují záznamy všechny informace a údaje o totožnosti zákazníka a informace požadované podle směrnice 2005/60/ES Evropského parlamentu a Rady (27). Orgán ESMA může požádat o přístup k těmto údajům v souladu s postupem a podmínkami stanovenými v článku 35 nařízení (EU) č. 1095/2010.
2. Organizátor obchodního systému uchovává nejméně po dobu pěti let k dispozici pro příslušný orgán údaje týkající se všech pokynů pro finanční nástroje sdělované prostřednictvím jejich systémů. Záznamy obsahují příslušné údaje představující znaky pokynu, včetně těch, jež pokyn spojují s provedenými obchody z něj vyplývajícími a jejichž podrobnosti jsou hlášeny v souladu s čl. 26 odst. 1 a 3. Pokud jde o přístup příslušných orgánů k informacím podle tohoto odstavce, je úkolem usnadňovat a koordinovat postupy pověřen orgán ESMA.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění podrobností o příslušných údajích, které je třeba v souvislosti s pokyny uchovávat podle odstavce 2 tohoto článku a které nejsou uvedeny v článku 26.
Tyto návrhy regulačních technických norem obsahují identifikační kód člena nebo účastníka, který pokyn předal, identifikační kód pokynu, datum a čas předání pokynu, znaky pokynu, včetně jeho druhu, případné limitní ceny, doby platnosti, jakýchkoli konkrétních pokynů týkajících se daného pokynu, podrobností o jakýchkoli úpravách, zrušení, částečného či plného provedení pokynu, informací o vystupování vlastním jménem a na vlastní účet, nebo cizím jménem a na cizí účet.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 26
Povinnost předkládat hlášení o obchodech
1. Investiční podniky, které provádějí obchody s finančními nástroji, předkládají hlášení obsahující úplné a přesné podrobnosti o takových obchodech příslušnému orgánu co nejrychleji, nejpozději do konce následujícího pracovního dne.
Příslušné orgány přijmou v souladu s článkem 85 směrnice 2014/65/EU opatření nezbytná k zajištění toho, že tyto informace obdrží rovněž příslušný orgán trhu nejrelevantnějšího z hlediska likvidity těchto finančních nástrojů.
Příslušné orgány poskytnou orgánu ESMA na požádání jakékoli informace předložené v souladu s tímto článkem.
2. Povinnost stanovená v odstavci 1 se vztahuje na:
a)
finanční nástroje přijaté k obchodování či obchodované v obchodním systému nebo v jejichž případě byla podána žádost o přijetí k obchodování;
b)
finanční nástroje, kde je podkladovým aktivem finanční nástroj obchodovaný v obchodním systému; a
c)
finanční nástroje, kde je podkladovým aktivem index nebo koš složený z finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému.
Tato povinnost se vztahuje na obchody s finančními nástroji uvedenými v písmenech a) až c) bez ohledu na to, zda tyto obchody probíhají v obchodním systému.
3. Hlášení obsahují zejména podrobnosti o názvech a číslech nakoupených nebo prodaných finančních nástrojů, množství, data a časy uskutečnění a ceny obchodů, informace k identifikaci zákazníků, na jejichž účet investiční podnik obchod uskutečnil, informace k identifikaci osob a počítačových algoritmů v investičním podniku zodpovědných za investiční rozhodnutí a uskutečnění obchody, informace k identifikaci použitelné výjimky, v jejímž rámci se obchod uskutečnil, informace k identifikaci dotčeného investičního podniku a informaci k identifikaci prodeje na krátko ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 236/2012 ve vztahu k veškerým akciím a veřejnoprávním dluhopisům spadajícím do oblasti působnosti článků 12, 13 a 17 uvedeného nařízení. U obchodů neprováděných v obchodním systému hlášení rovněž obsahují informace k identifikaci druhů obchodů v souladu s opatřeními, která mají být přijata podle čl. 20 odst. 3 písm. a) a čl. 21 odst. 5 písm. a). V případě komoditních derivátů hlášení uvedou, zda obchod objektivně měřitelným způsobem snižuje riziko v souladu s článkem 57 směrnice 2014/65/EU.
4. Investiční podniky, které předávají pokyny, uvedou při předání uvedeného pokynu všechny podrobnosti uvedené v odstavcích 1 a 3. Investiční podnik se může místo předložení uvedených podrobností při předávání pokynů rozhodnout ohlásit předávaný pokyn, je-li proveden, jako obchod v souladu s požadavky podle odstavce 1. V tomto případě musí být v hlášení o obchodu uvedeno, že se týká předávaného pokynu.
5. Organizátoři obchodního systému ohlásí podrobnosti obchodů s finančními nástroji obchodovanými na jeho platformě, které prostřednictvím jeho systémů uskutečňuje podnik, na nějž se toto nařízení nevztahuje, v souladu s odstavci 1 a 3.
6. Při podávání informací k identifikaci zákazníků podle požadavku uvedeného v odstavcích 3 a 4, použijí investiční podniky identifikační označení právních subjektů zavedená pro účely identifikace zákazníků, které jsou právnickými osobami.
Orgán ESMA do 3. ledna 2016 vypracuje obecné pokyny v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010 s cílem zajistit, aby používání identifikačních označení právních subjektů v rámci Unie bylo v souladu s mezinárodními normami, a to zejména s normami stanovenými Radou pro finanční stabilitu.
7. Hlášení vypracovává pro příslušný orgán investiční podnik sám či schválený mechanismus pro hlášení obchodů jeho jménem nebo obchodní systém, jehož prostřednictvím byl obchod dokončen, a to v souladu s odstavci 1, 3 a 9.
Investiční podniky odpovídají za úplnost, přesnost a včasné předložení hlášení, která jsou předkládána příslušnému orgánu.
Odchylně od této odpovědnosti, pokud investiční podnik hlásí informace o těchto obchodech prostřednictvím schváleného mechanismu pro hlášení obchodů, který jedná jeho jménem, nebo obchodního systému, neodpovídá investiční podnik za neúplnost, nepřesnost nebo pozdní předložení hlášení, které lze přičíst schválenému mechanismu pro hlášení obchodů nebo obchodnímu systému. V těchto případech a s výhradou čl. 66 odst. 4 směrnice 2014/65/EU odpovídá za tyto nedostatky schválený mechanismus pro hlášení obchodů nebo obchodní systém.
Investiční podniky musí nicméně učinit přiměřené kroky k ověření úplnosti, přesnosti a včasnosti hlášení o obchodech, které byly předloženy jejich jménem.
Domovský členský stát požaduje, aby obchodní systém při vypracovávání hlášení jménem investičního podniku měl řádné bezpečnostní mechanismy, které zaručí bezpečnost a ověřování prostředků na převod informací, budou minimalizovat rizika poškození údajů a neoprávněného přístupu k nim, zamezí úniku informací a budou nepřetržitě udržovat jejich důvěrnost. Domovský členský stát požaduje, aby obchodní systém spravoval přiměřené zdroje a měl zavedeny záložní systémy, které mu umožní své služby nabízet a zajišťovat nepřetržitě.
Příslušný orgán může jako schválený mechanismus hlášení o obchodech příslušnému orgánu v souladu s odstavci 1, 3 a 9 schválit systém párování obchodů nebo systém hlášení, včetně registrů obchodních údajů zaregistrovaných či uznaných v souladu s hlavou VI nařízení (EU) č. 648/2012.
Pokud byly obchody ohlášeny registru obchodních údajů v souladu s článkem 9 nařízení (EU) č. 648/2012, který je schválen jako schválený systém pro uveřejňování informací, a pokud tato hlášení obsahují údaje požadované podle odstavců 1, 3 a 9 a příslušnému orgánu je předává registr obchodních údajů ve lhůtě stanovené v odstavci 1, považuje se povinnost investičního podniku stanovená v odstavci 1 za splněnou.
Pokud jsou v hlášení o obchodech chyby nebo opomenutí, schválený mechanismus pro hlášení obchodů, investiční podnik nebo obchodní systém podávající hlášení o obchodu informace opraví a předloží opravené hlášení příslušnému orgánu.
8. Jestliže se v souladu s čl. 35 odst. 8 směrnice 2014/65/EU hlášení podle tohoto článku předávají příslušnému orgánu hostitelského členského státu, předá tento orgán tyto informace příslušným orgánům domovského členského státu investičního podniku, pokud se příslušné orgány domovského členského státu nerozhodnou, že si uvedené informace obdržet nepřejí.
9. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem upřesňujících:
a)
standardy a formáty údajů pro informace hlášené v souladu s odstavci 1 a 3, včetně metod a opatření pro hlášení finančních obchodů a formy a obsahu těchto hlášení;
b)
kritéria pro vymezení relevantního trhu v souladu s odstavcem 1;
c)
odkazy na nakoupené nebo prodané finanční nástroje, množství, data a časy uskutečnění a ceny obchodů, informace a detaily o totožnosti zákazníka, na jejichž účet investiční podnik obchod uskutečnil, informace k identifikaci osob a počítačových algoritmů v investičním podniku zodpovědných za investiční rozhodnutí a uskutečnění obchodu, informace k identifikaci použitelné výjimky, v jejímž rámci se obchod uskutečnil, informace k identifikaci dotčeného investičního podniku, způsob uskutečnění obchodu a datová pole potřebná ke zpracování a analýze hlášení o obchodech v souladu s odstavcem 3; a
d)
informace k identifikaci prodeje akcií a veřejnoprávních dluhopisů na krátko uvedené v odstavci 3;
e)
příslušné kategorie finančních nástrojů, o nichž mají být podávána hlášení v souladu s odstavcem 2;
f)
podmínky, za nichž budou členskými státy podle odstavce 6 vytvářena, přidělována a vedena identifikační označení právnických osob, a podmínky toho, jak budou tato identifikační označení právnických osob používána investičními podniky, tak aby poskytovaly v souladu s odstavci 3, 4 a 5 informace pro identifikaci zákazníků v hlášeních o obchodu, jež mají tyto podniky povinnost sestavovat podle odstavce 1;
g)
zda se povinnost hlásit obchody vztahuje i na pobočky investičních podniků;
h)
co představuje obchod a provedení obchodu pro účely tohoto článku.
i)
kdy se má za to, že investiční podnik předal pokyn pro účely odstavce 4.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
10. Orgán ESMA do 3. ledna 2019 předloží Komisi zprávu o fungování tohoto článku, včetně jeho návaznosti na další povinnosti spojené s předkládáním zpráv podle nařízení (EU) č. 648/2012 a toho, zda obsah a formát hlášení o obchodech obdržených a vyměňovaných mezi příslušnými orgány umožňuje komplexní sledování činnosti investičních podniků v souladu s článkem 24 tohoto nařízení. Komise může přijmout kroky k navržení jakýchkoli změn, včetně ustanovení o předávání obchodů pouze jednotnému systému určenému orgánem ESMA nikoli příslušným orgánům. Komise předá zprávu orgánu ESMA Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 27
Povinnost poskytnout referenční údaje o finančním nástroji
1. Pokud jde o finanční nástroje, které jsou přijaty k obchodování na regulovaných trzích nebo obchodované v mnohostranných obchodních systémech nebo organizovaných obchodních systémech, poskytují obchodní systémy příslušným orgánům identifikační referenční údaje pro účely hlášení o obchodech podle článku 26.
Pokud jde o další finanční nástroje, na něž se vztahuje čl. 26 odst. 2, obchodované na jeho systému, každý systematický internalizátor poskytne příslušnému orgánu referenční údaje vztahující se k těmto finančním nástrojům.
Identifikační referenční údaje jsou připraveny k předložení příslušnému orgánu v elektronické a standardizované podobě před zahájením obchodování s daným nástrojem. Referenční údaje o finančním nástroji se aktualizují po každé změně údajů týkající se finančního nástroje. Příslušné orgány tato oznámení neprodleně předají orgánu EMSA, který je okamžitě uveřejní na svých internetových stránkách. Orgán ESMA tyto referenční údaje zpřístupní příslušným orgánům.
2. S cílem umožnit, aby příslušné orgány sledovaly v souladu s článkem 26 činnosti investičních podniků pro zajištění toho, že budou jednat čestně, poctivě, profesionálně a způsobem podporujícím integritu trhu, orgán ESMA a příslušné orgány zavedou nezbytné mechanismy za účelem zajištění toho, že:
a)
orgán ESMA a příslušné orgány tyto referenční údaje o finančním nástroji podle odstavce 1 skutečně obdrží;
b)
kvalita takto obdržených údajů bude vhodná pro účel hlášení o obchodu podle článku 26;
c)
referenční údaje o finančním nástroji obdržené podle odstavce 1 budou mezi relevantními příslušnými orgány účinně vyměňovány.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem upřesňujících:
a)
standardy a formáty referenčních údajů o finančním nástroji v souladu s odstavcem 1, včetně metod a opatření pro poskytování údajů a veškerých jejich aktualizací příslušným orgánům a jejich předávání orgánu ESMA v souladu s odstavcem 1, a formu a obsah těchto údajů;
b)
technická opatření, která jsou nezbytná ve vztahu k mechanismům, které má orgán ESMA a příslušné orgány vytvořit podle odstavce 2.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
HLAVA V
DERIVÁTY
Článek 28
Povinnost obchodovat na regulovaných trzích, v mnohostranném obchodním systému nebo organizovaném obchodním systému
1. Finanční protistrany vymezené v čl. 2 odst. 8 nařízení (EU) č. 648/2012 a nefinanční protistrany, které splňují podmínky uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení, uzavírají obchody, jež nejsou obchody uvnitř skupiny vymezenými v článku 3 uvedeného nařízení ani obchody, které spadají do přechodných ustanovení v článku 89 uvedeného nařízení, s jinými finančními protistranami nebo s jinými nefinančními protistranami, které splňují podmínky uvedené v čl. 10 odst. 1 písm b) nařízení (EU) No 648/2012 v souvislosti s deriváty náležejícími do třídy derivátů rovněž prohlášené za podléhající obchodní povinnosti v souladu s postupem stanoveným v článku 32 a zapsané v registru uvedeném v článku 34 pouze:
a)
na regulovaných trzích;
b)
v mnohostranném obchodním systému;
c)
v organizovaném obchodním systému; nebo
d)
v obchodních systémech třetích zemí za předpokladu, že Komise přijala rozhodnutí v souladu s odstavcem 4 a že třetí země stanoví účinný rovnocenný systém pro uznávání obchodních systémů oprávněných podle směrnice 2014/65/EU přijímat k obchodování nebo obchodovat s deriváty prohlášenými za podléhající nevýlučné obchodní povinnosti v uvedené třetí zemi.
2. Obchodní povinnost se vztahuje rovněž na protistrany uvedené v odstavci 1, jež uzavírají obchody s deriváty náležejícími ke kategorii derivátů, jež byla prohlášena za podléhající obchodní povinnosti s finančními institucemi třetích zemí nebo s jinými subjekty třetích zemí, jež by podléhaly povinnosti clearingu, kdyby byly usazeny v Unii. Obchodní povinnost se rovněž vztahuje na subjekty třetích zemí, které by podléhaly povinnosti clearingu, kdyby byly usazeny v Unii, a které uzavírají obchody s deriváty náležejícími ke kategorii derivátů, jež byla prohlášena za podléhající obchodní povinnosti, za předpokladu, že smlouva má přímý, podstatný a předvídatelný dopad v rámci Unie nebo je-li tato povinnost nutná nebo vhodná, aby se zabránilo obcházení jakéhokoli ustanovení tohoto nařízení.
Orgán ESMA pravidelně sleduje činnost s deriváty, které nebyly prohlášeny za podléhající obchodní povinnosti uvedené v odstavci 1, aby určil případy, kde konkrétní kategorie smluv může představovat systémové riziko, a zabránil regulatorní arbitráži mezi obchody s deriváty podléhajícími obchodní povinnosti a obchody s deriváty, které nepodléhají obchodní povinnosti.
3. Deriváty prohlášené za podléhající obchodní povinnosti podle odstavce 1 jsou způsobilé k přijetí k obchodování na regulovaném trhu nebo k obchodování v jakémkoli obchodním systému, jak je uvedeno v odstavci 1, a to nevýlučně a nediskriminačně.
4. Komise může přezkumným postupem podle čl. 51 odst. 2 přijímat rozhodnutí, kterým se stanoví, že právní a dohledový rámec třetí země zajišťuje, že obchodní systém, který získal povolení v této třetí zemi, splňuje právně závazné požadavky, které jsou rovnocenné požadavkům na obchodní systémy uvedeným v odst. 1 písm. a), b) nebo c) tohoto článku, vyplývajícím z tohoto nařízení, ze směrnice 2014/65/EU a z nařízení (EU) č. 596/2014 a jejichž plnění v dané třetí zemi podléhá účinnému dohledu a vymáhání.
Výhradním účelem těchto rozhodnutí je určit, zda je obchodní systém způsobilý pro deriváty podléhající obchodní povinnosti.
U právního a dohledového rámce třetí země se rozumí, že má rovnocenný účinek, jestliže tento rámec splňuje všechny tyto podmínky:
a)
obchodní systémy v této třetí zemi podléhají povolování, je nad nimi průběžně vykonáván účinný dohled a je průběžně a účinně vymáháno, aby dodržovaly stanovené požadavky;
b)
obchodní systémy mají jasná a transparentní pravidla pro přijímání finančních nástrojů k obchodování, takže s finančními nástroji lze poctivě, řádně a efektivně obchodovat a finanční nástroje jsou volně obchodovatelné;
c)
pro emitenty finančních nástrojů platí požadavky na pravidelné a průběžné informování zajišťující vysokou úroveň ochrany investorů;
d)
rámec zajišťuje transparentnost a integritu trhu pravidly, která se zabývají zneužíváním trhu ve formě obchodování zasvěcených osob a manipulace s trhem;
Rozhodnutí Komise podle tohoto odstavce může být omezeno na jednu nebo více kategorií obchodních systémů. V tom případě je obchodní systém třetí země zahrnut do odst. 1 písm. d), pokud spadá do kategorie, na kterou se vztahuje rozhodnutí Komise.
5. Orgán ESMA za účelem zajištění důsledného uplatňování tohoto článku vypracuje návrhy regulačních technických norem stanovící typy smluv uvedených v odstavci 2, jež mají přímý, podstatný a předvídatelný dopad v rámci Unie, a případy, kdy je nutné nebo vhodné uložit obchodní povinnost, aby se zabránilo obcházení jakéhokoli ustanovení tohoto nařízení.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Kde je to možné a vhodné, regulační technické normy uvedené v tomto odstavci jsou stejné, jako ty, které se přijímají v souladu s čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 29
Povinnost clearingu pro deriváty obchodované na regulovaných trzích a načasování přijetí claeringu
1. Organizátor regulovaného trhu zajistí, aby všechny obchody s deriváty uzavřené na regulovaném trhu zúčtovala ústřední protistrana.
2. Ústřední protistrany, obchodní systémy a investiční podniky jednající jako členové clearingového systémuv souladu s čl. 2 bodu 14 nařízení (EU) č. 648/2012 musí mít zavedeny účinné systémy, postupy a opatření v souvislosti s deriváty, aby zajistily, u nichž je prováděn clearing, že obchody s deriváty, u nichž je prováděn clearing, jsou ke clearingu předkládány a přijímány tak rychle, jak jen to je technicky za použití automatizovaných systémů proveditelné.
„Deriváty, u nichž je prováděn clearing,“ se v tomto odstavci rozumí
a)
veškeré deriváty, které mají být podrobeny clearingu v rámci povinnosti clearingu podle odstavce 1 tohoto článku nebo v rámci povinnosti clearingu podle článku 4 nařízení (EU) č. 648/2012,
b)
veškeré deriváty, na jejichž clearingu se jinak dohodnou příslušné strany.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k vymezení minimálních požadavků na systémy, postupy a opatření,včetně lhůt pro přijímání, podle tohoto článku s ohledem na potřebu zajistit řádné řízení provozních a jiných rizik.
Orgán ESMA je oprávněn vypracovávat návrhy regulačních technických norem k aktualizaci platných technických norem, kterou považuje za nezbytnou z důvodu vývoje norem v tomto odvětví.
Orgán ESMA předloží návrhy regulačních technických norem uvedených v prvním pododstavci Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním a druhém pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 30
Ujednání o nepřímém clearingu
1. Ujednání o nepřímém clearingu ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému jsou přípustná za předpokladu, že nezvýší riziko protistrany a zajistí, aby aktiva a pozice protistrany měly ochranu s rovnocenným účinkem jako ochrana stanovená v článcích 39 a 48 nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem upřesňujících druhy případných ujednání o službách nepřímého clearingu, jež splňují podmínky uvedené v odstavci 1, přičemž zajistí soulad s ustanoveními o OTC derivátech podle kapitoly II nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 149/2013 (28).
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 31
Komprese portfolia
1. Při poskytování komprese portfolia se na investiční podniky a organizátory trhu nevztahuje povinnost nejlepšího způsobu provedení v článku 27 směrnice 2014/65/EU, povinnosti týkající se transparentnosti v článcích 8, 10, 18 a 21 tohoto nařízení a povinnost v čl. 1 odst. 6 směrnice 2014/65/EU. Ukončení nebo nahrazení derivátů při kompresi portfolia nepodléhá článku 28 tohoto nařízení.
2. Investiční podniky organizátoři trhu poskytující kompresi portfolia uveřejní ve lhůtách stanovených v článku 10 prostřednictvím schváleného systému pro uveřejňování informací objem obchodů, na něž se vztahují komprese portfolií, a okamžik, kdy byly uzavřeny.
3. Investiční podniky a organizátoři trhu poskytující komprese portfolií vedou úplné a přesné záznamy o všech kompresích portfolií, které organizují nebo kterých se účastní. Tyto záznamy musí být na žádost urychleně zpřístupněny relevantnímu příslušnému orgánu nebo orgánu ESMA.
4. Komise může prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 přijmout opatření k upřesnění:
a)
složek komprese portfolia,
b)
informací, které mají být uveřejněny v souladu s odstavcem 2,
a to tak, že pokud možno využije stávající požadavky na vedení záznamů, podávání hlášení a uveřejňování.
Článek 32
Postup uložení obchodní povinnosti
1. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění:
a)
toho, která kategorie derivátů prohlášená za podléhající povinnosti clearingu v souladu s čl. 5 odst. 2 a 4 nařízení (EU) č. 648/2012 nebo její příslušná podskupina musí být obchodována v systémech uvedených v čl. 28 odst. 1 tohoto nařízení;
b)
data nebo dat, od kterých obchodní povinnost nabývá účinku, včetně jakéhokoli postupného zavádění a kategorií protistran, na které se tato povinnost vztahuje, jsou-li uvedené postupné zavádění a uvedené kategorie protistran stanoveny v regulačních technických normách podle čl. 5 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 648/2012.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do šesti měsíců ode dne, kdy Komise přijme regulační technické normy v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012.
Před předložením návrhů regulačních technických norem Komisi ke schválení provede orgán ESMA veřejnou konzultaci, a je-li to vhodné, může konzultovat příslušné orgány třetích zemí.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
2. Aby obchodní povinnost nabyla účinku:
a)
musí být kategorie derivátů podle odst. 1 písm. a) nebo její příslušná podskupina přijata k obchodování či obchodována alespoň v jednom obchodním systému uvedeném v čl. 28 odst. 1; a
b)
musí existovat dostatečný zájem třetích stran o nákup a prodej této kategorie derivátů nebo její příslušné podskupiny, aby mohla být tato kategorie derivátů považována za dostatečně likvidní k obchodování pouze v systémech uvedených v čl. 28 odst. 1.
3. Při vypracovávání návrhů regulačních technických norem uvedených v odstavci 1 považuje orgán ESMA kategorii derivátů nebo její příslušnou podskupinu za dostatečně likvidní podle těchto kritérií:
a)
průměrná frekvence a objem obchodů v širokém okruhu tržních podmínek, s ohledem na povahu a životní cyklus produktů v rámci dané kategorie derivátů;
b)
počet a druh aktivních účastníků trhu, včetně poměru účastníků trhu k produktům/kontraktům obchodovaným v rámci daného trhu produktů;
c)
průměrná velikost rozpětí.
Orgán ESMA při vypracovávání návrhu regulačních technických norem zohlední předpokládaný dopad obchodní povinnosti na likviditu kategorie derivátů nebo její příslušné podskupiny a obchodní činnosti koncových uživatelů, kteří nejsou finančními subjekty.
Orgán ESMA určí, zda kategorie derivátů nebo její příslušná podskupina je dostatečně likvidní pouze v případě obchodů, které nepřekročí určitý objem.
4. Orgán ESMA z vlastního podnětu v souladu s kritérii stanovenými v odstavci 2 a po provedení veřejné konzultace určí a oznámí Komisi druhy derivátů nebo jednotlivé deriváty, které by měly podléhat obchodní povinnosti v systémech uvedených v čl. 28 odst. 1, ale pro které ještě žádná ústřední protistrana neobdržela povolení podle článku 14 nebo 15 nařízení (EU) č. 648/2012 nebo které nejsou přijaty k obchodování či obchodovány v obchodním systému uvedeném v čl. 28 odst. 1.
Po oznámení orgánu ESMA podle prvního pododstavce může Komise uveřejnit výzvu k vypracování návrhů na obchodování dotčených derivátů v systémech uvedených v čl. 28 odst. 1.
5. Orgán ESMA v souladu s odstavcem 1 předloží Komisi návrhy regulačních technických norem, které pozměňují stávající regulační technické normy, pozastavují jejich platnost nebo je ruší, kdykoli dojde k podstatné změně kritérií stanovených v odstavci 2. Předtím může orgán ESMA, je-li to vhodné, konzultovat s příslušnými orgány třetích zemí.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v tomto odstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
6. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem stanovících kritéria uvedená v odst. 2 písm. b).
Orgán ESMA předloží návrhy uvedených regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 33
Mechanismus pro předcházení duplicitním nebo rozporným pravidlům
1. Komise s pomocí orgánu ESMA sleduje uplatňování zásad stanovených v článcích 28 a 29 v mezinárodním měřítku, zejména pokud jde o případné požadavky týkající se účastníků trhu, které jsou duplicitní nebo jsou v rozporu s jinými požadavky, alespoň jednou ročně vypracovává zprávy o těchto otázkách pro Evropský parlament a Radu a doporučuje případná opatření.
2. Komise může přijmout prováděcí akty, v nichž uvede, že právní, dohledové a vynucovací předpisy příslušné třetí země:
a)
jsou rovnocenné požadavkům plynoucím z článků 28 a 29;
b)
zajišťují ochranu služebního tajemství, která je rovnocenná ochraně stanovené v tomto nařízení;
c)
jsou účinně uplatňovány a vynucovány spravedlivým a nedeformujícím způsobem zajišťujícím účinný dohled a vynucování v uvedené třetí zemi.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 51.
3. Prováděcí akt o rovnocennosti podle odstavce 2 má ten účinek, že u protistran účastnících se obchodu podle tohoto nařízení se má za to, že splnily povinnost uvedenou v článcích 28 a 29 v případě, že je alespoň jedna z protistran usazena v příslušné třetí zemi a že tyto protistrany jsou v souladu s právními, dohledovými a vynucovacími předpisy příslušné třetí země.
4. Komise ve spolupráci s orgánem ESMA sleduje účinné provádění požadavků, jež jsou rovnocenné požadavkům obsaženým v článcích 28 a 29 tohoto nařízení, třetími zeměmi, pro které byl přijat prováděcí akt o rovnocennosti, a pravidelně, alespoň jednou ročně, podává zprávy Evropskému parlamentu a Radě.
V případě, že zpráva odhalí výrazný nedostatek nebo nedůslednost v uplatňování rovnocenných požadavků ze strany orgánů třetí země, Komise může do 30 kalendářních dnů po předložení zprávy zrušit uznání rovnocennosti právního rámce dotčené země. Pokud je prováděcí akt o rovnocennosti zrušen, začnou se na obchody smluvních stran automaticky znovu vztahovat všechny požadavky stanovené v článcích 28 a 29 tohoto nařízení.
Článek 34
Registr derivátů podléhajících obchodní povinnosti
Orgán ESMA uveřejní a vede na své internetové stránce registr, který vyčerpávajícím a jednoznačným způsobem specifikuje deriváty, jež podléhají obchodní povinnosti v systémech uvedených v čl. 28 odst. 1, systémy, kde jsou přijaty k obchodování nebo obchodovány, a data, od kterých povinnost nabývá účinku.
HLAVA VI
NEDISKRIMINAČNÍ PŘÍSTUP KE CLEARINGU PRO FINANČNÍ NÁSTROJE
Článek 35
Nediskriminační přístup k ústřední protistraně
1. Aniž je dotčen článek 7 nařízení (EU) č. 648/2012, ústřední protistrana přijímá ke clearingu finanční nástroje nediskriminačním a transparentním způsobem, včetně požadavků na kolaterál a poplatků za přístup, bez ohledu na obchodní místo, ve kterém je obchod proveden. To obchodnímu místu zajistí zejména právo na nediskriminační zacházení se smlouvami obchodovanými v tomto obchodním systému, pokud jde o:
a)
požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv v případě, že by zahrnutí takových smluv do závěrečného započtení a do jiných postupů započtení ústřední protistrany založených na právních předpisech týkajících se nesolventnosti neohrozilo hladké a řádné fungování, platnost nebo vymahatelnost takových postupů; a
b)
vázané zajištění se souvisejícími smlouvami, jejichž clearing provádí stejná ústřední protistrana v rámci modelu rizik, který je v souladu s článkem 41 nařízení (EU) č. 648/2012.
Ústřední protistrana může požadovat, aby obchodní systém splňoval provozní a technické požadavky stanovené ústřední protistranou, včetně požadavků na řízení rizik. Požadavek v tomto odstavci se nevztahuje na žádný derivát, který již podléhá povinnosti přístupu podle článku 7 nařízení (EU) č. 648/2012.
Tento článek není závazný pro ústřední protistranu, která má úzké propojení s obchodním systémem, jenž učinil oznámení podle čl. 36 odst. 5.
2. Žádost o přístup k ústřední protistraně obchodní systém formálně předloží ústřední protistraně a jejímu relevantnímu příslušnému orgánu a příslušnému orgánu obchodního systému. V žádosti bude uvedeno, k jakým typům finančních nástrojů se žádá přístup.
3. Ústřední protistrana obchodnímu systému písemně odpoví do tří měsíců v případě převoditelných cenných papírů a nástrojů peněžního trhu a do šesti měsíců v případě derivátů obchodovaných v obchodním systému, zda přístup povoluje pod podmínkou, že relevantní příslušný orgán poskytl přístup podle odstavce 4, nebo přístup nepovoluje. Ústřední protistrana může žádost o přístup zamítnout pouze za podmínek stanovených v odst. 6 písm. a). Jestliže ústřední protistrana přístup zamítne, uvede ve své odpovědi plné zdůvodnění a písemně o svém rozhodnutí informuje svůj příslušný orgán. Pokud je obchodní systém usazen v jiném členském státě než ústřední protistrana, ústřední protistrana skutečnost oznámí a zdůvodní rovněž příslušnému orgánu obchodního systému. Ústřední protistrana přístup umožní do tří měsíců od poskytnutí kladné odpovědi na žádost o přístup.
4. Příslušný orgán ústřední protistrany či příslušný orgán obchodního systému poskytne obchodnímu systému přístup k ústřední protistraně pouze v případě, že by tento přístup:
a)
nevyžadoval dohodu o interoperabilitě v případě derivátů, které nejsou OTC deriváty podle čl. 2 bodu 7 nařízení (EU) č. 648/2012; nebo
b)
neohrozil hladké a řádné fungování trhů, zejména z důvodu roztříštění likvidity, nebo nepříznivě neovlivnil systémové riziko.
Ustanovení písmene a) prvního pododstavce nebrání poskytnutí přístupu v případě, že žádost uvedená v odstavci 2 vyžaduje interoperabilitu a obchodní systém a všechny ústřední protistrany, které jsou stranou navržené dohody o interoperabilitě, s danou dohodou souhlasily a rizika, kterým je vystavena původní ústřední protistrana a která vyplývají z pozic mezi ústředními protistranami, jsou zajištěna u třetí strany.
Je-li nutnost dohody o interoperabilitě důvodem nebo částečně důvodem k zamítnutí žádosti, obchodní systém vyrozumí dotčenou ústřední protistranu a informuje orgán ESMA o tom, které jiné ústřední protistrany mají k obchodnímu systému přístup, a orgán ESMA tyto informace uveřejní, aby se investiční podniky mohly ve vztahu k těmto ústředním protistranám rozhodnout o výkonu svých práv podle článku 37 směrnice 2014/65/EU s cílem usnadnit alternativní dohody o přístupu.
Jestliže příslušný orgán přístup odepře, vydá své rozhodnutí do dvou měsíců od obdržení žádosti uvedené v odstavci 2 a poskytne druhému příslušnému orgánu, ústřední protistraně a obchodnímu systému plné zdůvodnění včetně podkladů, z nichž rozhodnutí vychází.
5. Pokud jde o převoditelné cenné papíry a nástroje peněžního trhu, ústřední protistrana, které byla jakožto ústřední protistrana ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení (EU) č. 648/2012 nově zřízena a bylo jí podle článku 17 nařízení (EU) č. 648/2012 povoleno provádět clearing nebo která byla uznána podle článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012 nebo která byla ke dni 2. července 2014 povolena v rámci dřívějšího vnitrostátního režimu pro udělování povolení po méně než tři roky, může přede dnem 3. ledna 2017 podat svému příslušnému orgánu žádost o povolení k využití přechodných opatření. Příslušný orgán může rozhodnout, že tento článek se na danou ústřední protistranu nepoužije ve vztahu k převoditelným cenným papírům a nástrojům peněžního trhu po přechodné období trvající do 3. července 2019.
Je-li takové přechodné období schváleno, ústřední protistrana nemůže po dobu jeho trvání využít práva na přístup podle článku 36 nebo tohoto článku ve vztahu k převoditelným cenným papírům a nástrojům peněžního trhu. Příslušný orgán oznámí schválení přechodného období členům kolegia příslušných orgánů pro danou ústřední protistranu a orgánu ESMA. Orgán ESMA uveřejní seznam všech oznámení, která obdrží.
Má-li ústřední protistrana, které byla schválena přechodná opatření podle tohoto odstavce, úzké propojení s jedním či více obchodními systémy, nemohou tyto obchodní systémy využít práva na přístup podle článku 36 nebo tohoto článku ve vztahu k převoditelným cenným papírům a nástrojům peněžního trhu po dobu trvání daných přechodných opatření.
Ústřední protistraně, které bylo uděleno povolení v průběhu období tří let před vstupem tohoto nařízení v platnost, ale která vznikla na základě fúze či akvizice zahrnujících přinejmenším jednu ústřední protistranu, jíž bylo uděleno povolení před počátkem tohoto období, není umožněno podat žádost o přechodná opatření podle tohoto odstavce.
6. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem upřesňujících:
a)
konkrétní podmínky, za kterých ústřední protistrana může zamítnout žádost o přístup, včetně předpokládaného objemu obchodů, počtu a druhu uživatelů, ujednání o řízení provozního rizika a složitosti nebo jiných faktorů, která vytvářejí významná nepřiměřená rizika;
b)
podmínky, za kterých je ústřední protistrana povinna povolit přístup, včetně důvěrnosti poskytnutých informací o finančních nástrojích během vývojové fáze, nediskriminačního a transparentního způsobu, pokud jde o poplatky za clearing, požadavků na kolaterál a provozních požadavků na zajištění;
c)
podmínky, za kterých by poskytnutí přístupu ohrozilo hladké a řádné fungování trhů nebo by mohlo nepříznivě ovlivnit systémové riziko;
d)
postup oznamování podle odstavce 5;
e)
podmínky nediskriminačního zacházení, pokud jde o způsob, jakým je se smlouvami obchodovanými v daném obchodním systému zacházeno v souvislosti s požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv a vázané zajištění se souvisejícími smlouvami, jejichž clearing provádí stejná ústřední protistrana.
Orgán ESMA předloží Komisi tyto návrhy regulačních technických norem do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 36
Nediskriminační přístup k obchodnímu systému
1. Aniž je dotčen článek 8 nařízení (EU) č. 648/2012, poskytne obchodní systém na požádání jakékoli ústřední protistraně povolené nebo uznané nařízením (EU) č. 648/2012, která si přeje provést clearing obchodů s finančními nástroji uzavíraných v uvedeném obchodním systému, nediskriminačním a transparentním způsobem údaje o obchodech, včetně poplatků za přístup. Tento požadavek se nevztahuje na žádný derivát, který již podléhá povinnosti přístupu podle článku 8 nařízení (EU) č. 648/2012.
Tento článek není závazný pro obchodní systém, které má úzké propojení s ústřední protistranou, jež oznámila, že využívá přechodná opatření podle čl. 35 odst. 5.
2. Ústřední protistrana žádost o přístup k obchodnímu systému formálně předloží obchodnímu systému, jeho relevantnímu příslušnému orgánu a příslušnému orgánu ústřední protistrany.
3. Obchodní systém ústřední protistraně písemně odpoví do tří měsíců v případě převoditelných cenných papírů a nástrojů peněžního trhu a do šesti měsíců v případě derivátů obchodovaných v obchodním systému, zda přístup povoluje pod podmínkou, že relevantní příslušný orgán poskytl přístup podle odstavce 4, nebo přístup nepovoluje. Obchodní systémmůže přístup odepřít pouze za podmínek specifikovaných podle odst. 6 písm. a). Je-li přístup odepřen, poskytne obchodní systémve své odpovědi plné zdůvodnění a písemně o svém rozhodnutí informuje svůj příslušný orgán. Pokud je ústřední protistrana usazena v jiném členském státě než obchodní systém, obchodní systém skutečnost oznámí a zdůvodní rovněž příslušnému orgánu ústřední protistrany. Obchodní systém přístup umožní do tří měsíců od poskytnutí kladné odpovědi na žádost o přístup.
4. Příslušný orgán obchodního systému či příslušný orgán ústřední protistrany poskytne ústřední protistraně přístup k obchodnímu systému pouze v případě, že by tento přístup:
a)
nevyžadoval dohodu o interoperabilitě v případě derivátů, které nejsou OTC deriváty podle čl. 2 bodu 7 nařízení (EU) č. 648/2012; nebo
b)
neohrozil hladké a řádné fungování trhů, zejména z důvodu roztříštění likvidity, jestliže obchodní systém zavedl přiměřené mechanismy, aby tomuto roztříštění zabránil, nebo nepříznivě neovlivnil systémové riziko.
Ustanovení písmene a) prvního pododstavce nebrání poskytnutí přístupu v případě, že žádost uvedená v odstavci 2 vyžaduje interoperabilitu a obchodní systém a všechny ústřední protistrany, které jsou stranou navržené dohody o interoperabilitě, s danou dohodou souhlasily a rizika, kterým je vystavena původní ústřední protistrana a která vyplývají z pozic mezi ústředními protistranami, jsou zajištěna u třetí strany.
Je-li nutnost dohody o interoperabilitě důvodem nebo částečně důvodem k zamítnutí žádosti, obchodní systém vyrozumí dotčenou ústřední protistranu a informuje orgán ESMA o tom, které jiné ústřední protistrany mají k obchodnímu systému přístup, a orgán ESMA tyto informace uveřejní tak, aby se investiční podniky mohly ve vztahu k těmto ústředním protistranám rozhodnout o výkonu svých práv podle článku 37 směrnice 2014/65/EU za účelem usnadnění alternativní dohody o přístupu.
Jestliže příslušný orgán přístup odepře, vydá své rozhodnutí do dvou měsíců od obdržení žádosti uvedené v odstavci 2 a poskytne druhému příslušnému orgánu, obchodnímu systému a ústřední protistraně plné zdůvodnění včetně důkazů, ze kterých jeho rozhodnutí vychází.
5. Pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému, obchodní systém, který v kalendářním roce předcházejícím vstupu tohoto nařízení v použitelnost nedosahuje příslušné prahové hodnoty, může před vstupem tohoto nařízení v použitelnost oznámit orgánu ESMA a svému příslušnému orgánu, že si nepřeje být vázáno tímto článkem ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému, které jsou do dané prahové hodnoty zahrnuty, po dobu třiceti měsíců od použití tohoto nařízení. Obchodní systém, který v každém roce daného nebo jakéhokoli následujícího třicetiměsíčního období nadále nedosahuje příslušné prahové hodnoty, může na konci tohoto období oznámit orgánu ESMA a svému příslušnému orgánu, že si přeje i nadále nebýt vázán tímto článkem po dobu dalších třiceti měsíců. Učiní-li obchodní systém takové oznámení, nemůže po dobu, během níž na základě svého přání není vázán tímto článkem, využít práv na přístup podle článku 35 nebo tohoto článku ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému, které jsou zahrnuty do příslušné prahové hodnoty. Orgán ESMA uveřejní seznam všech oznámení, která obdrží.
Pokud jde o možnost nebýt na základě vlastního přání vázán tímto článkem, příslušnou prahovou hodnotou je roční pomyslná obchodovaná částka ve výši 1 000 000 milionů eur. Tato pomyslná částka zahrnuje veškeré obchody s deriváty obchodovanými v obchodním systému uzavřené podle pravidel daného obchodního systému, přičemž každý obchod je započítán pouze jednou (single-counting).
Je-li obchodní systém součástí skupiny s úzkým propojením, vypočítá se prahová hodnota sečtením ročních pomyslných obchodovaných částek všech obchodních systémů ve skupině jako celku, která se nacházejí v Unii.
Má-li obchodní systém, který učinil oznámení podle tohoto odstavce, úzké propojení s jednou nebo více ústředními protistranami, nemohou tyto ústřední protistrany po dobu, během níž není obchodní systém na základě svého přání vázán tímto článkem, využít práv na přístup podle článku 35 nebo tohoto článku ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému, které jsou zahrnuty do příslušné prahové hodnoty.
6. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění:
a)
konkrétních podmínek, za kterých obchodní systém může zamítnout žádost o přístup, včetně podmínek založených na předpokládaném objemu obchodů, počtu uživatelů, ujednání o řízení provozního rizika a složitosti nebo jiných faktorů, které vytvářejí významná nepřiměřená rizika;
b)
podmínek, za kterých musí být přístup poskytnut, včetně důvěrnosti poskytnutých informací o finančních nástrojích ve vývojové fázi a nediskriminačního a transparentního způsobu, pokud jde o poplatky za přístup;
c)
podmínek, za kterých by poskytnutí přístupu ohrozilo hladké a řádné fungování trhů nebo by mohlo nepříznivě ovlivnit systémové riziko;
d)
postupu oznamování podle odstavce 5, včetně dalších podrobností výpočtu pomyslné částky a metody, kterou může orgán ESMA ověřit výpočet objemů a schválit, že určitý obchodní systém není na základě svého přání vázán tímto článkem.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 37
Nediskriminační přístup a povinnost poskytovat licence k referenčním hodnotám
1. Je-li hodnota jakéhokoli finančního nástroje vypočítána odkazem na referenční hodnotu, osoba s vlastnickými právy k referenční hodnotě zajistí, aby byl ústředním protistranám a obchodním systémům pro účely obchodování a clearingu povolen nediskriminační přístup k:
a)
příslušným údajům o ceně, k jiným údajům a k informacím o složení, metodice a ocenění uvedené referenční hodnoty pro účely clearingu a obchodování; a k
b)
licencím.
Licence zahrnující přístup k informacím je poskytnuta za spravedlivých, přiměřených a nediskriminačních podmínek do tří měsíců od podání žádosti ústřední protistranou nebo obchodním systémem.
Přístup je poskytnut za přiměřenou obchodní cenu s přihlédnutím k ceně, za niž je poskytnut přístup k referenční hodnotě nebo je licence k právům duševního vlastnictví udělena za rovnocenných podmínek jiné ústřední protistraně, obchodním systémům či jakýmkoliv spřízněným osobám pro účely clearingu a obchodování. Různým ústředním protistranám, obchodním systémům či jakýmkoliv spřízněným osobám lze účtovat rozdílné ceny pouze v objektivně odůvodněných případech s ohledem na přiměřené obchodní důvody, jako je požadované množství, oblast působnosti nebo oblast použití.
2. V případech, kdy je po dni 3. ledna 2017 vytvořena nová referenční hodnota, povinnost poskytovat licence začíná nejpozději 30 měsíců poté, co bylo zahájeno obchodování s finančním nástrojem, který na danou referenční hodnotu odkazuje, nebo co byl tento nástroj přijat k obchodování. Vlastní-li osoba s vlastnickými právy k nové referenční hodnotě také stávající referenční hodnotu, musí zajistit, že v porovnání s jakoukoli takovou stávající referenční hodnotou splňuje nová referenční hodnota obě tato kritéria:
a)
nová referenční hodnota není pouhou kopií nebo přizpůsobením jakékoli takové stávající referenční hodnoty a metodika, včetně podkladových údajů, nové referenční hodnoty se smysluplně liší od jakékoli takové stávající referenční hodnoty; a
b)
nová referenční hodnota není náhradou za takovou stávající referenční hodnotu.
Tento odstavec se nedotýká použití pravidel hospodářské soutěže, a zejména článků 101 a 102 Smlouvy o fungování EU.
3. Žádná ústřední protistrana, obchodní systém ani spřízněný subjekt nesmí s žádným poskytovatelem referenční hodnoty uzavřít dohodu, jejímž účinkem by bylo:
a)
zabránit jakékoli jiné ústřední protistraně nebo obchodnímu systému v získání přístupu k těmto informacím či právům uvedeným v odstavci 1; nebo
b)
zabránit jakékoli jiné ústřední protistraně nebo obchodnímu systému v získání přístupu k takové licenci, jak je uvedeno v odstavci 1.
4. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, jimiž upřesní:
a)
informace, které mají být prostřednictvím poskytnutí licence zpřístupněny podle odst. 1 písm. a) pro výlučné účely ústřední protistrany nebo obchodního systému;
b)
jiné podmínky, za kterých je přístup poskytnut, včetně důvěrnosti poskytnutých informací;
c)
normy, které stanoví pokyny ohledně toho, jak lze prokázat, že určitá referenční hodnota je novou referenční hodnotou v souladu s odst. 2 písm. a) a b).
Orgán ESMA předloží Komisi tyto návrhy regulačních technických norem do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 38
Přístup pro ústřední protistrany a obchodní systémy z třetích zemí
1. Obchodní systémy usazené v třetí zemi může o přístup k ústřední protistraně usazené v Unii požádat, pouze jestliže Komise ve vztahu k dané třetí zemi přijala rozhodnutí v souladu s čl. 28 odst. 4. Ústřední protistrana usazená v třetí zemi může o přístup k obchodnímu systému v Unii požádat, je-li daná ústřední protistrana uznaná podle článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012. Ústředním protistranám a obchodním systémům usazeným v třetích zemích je povoleno využívat práva na přístup uvedená v článcích 35 až 36 pouze v případě, že Komise přijala rozhodnutí v souladu s odstavcem 3, že právní a dohledový rámec třetí země je považován za právní a dohledový rámec, který stanovuje účinný rovnocenný systém pro to, aby byl ústředním protistranám a obchodním systémům povoleným podle zahraničních režimů povolen přístup k ústředním protistranám a obchodním systémům usazeným v dané třetí zemi.
2. Ústřední protistrany a obchodní systémy a usazené v třetích zemích mohou o licenci a práva na přístup v souladu s článkem 37 požádat pouze v případě, že Komise přijala rozhodnutí v souladu s odstavcem 3 tohoto článku, že právní a dohledový rámec dané třetí země je považován za právní a dohledový rámec, který stanovuje účinný rovnocenný systém, v jehož rámci je ústředním protistranám a obchodním systémy povoleným v zahraničních jurisdikcích povolen přístup na spravedlivém, přiměřeném a nediskriminačním základě k:
a)
příslušným údajům o ceně, k jiným údajům a k informacím o složení, metodice a ocenění referenčních hodnot pro účely zúčtování a obchodování; a k
b)
licencím,
od osob s vlastnickými právy k referenčním hodnotám usazeným v dotčené třetí zemi.
3. Komise může přijmout rozhodnutí přezkumným postupem podle článku 51, která určí, že právní a dohledový rámec třetí země zajistí, aby obchodní systémy a ústřední protistrany povolené v uvedené třetí zemi splňovaly právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům uvedeným v odstavci 2 tohoto článku a podléhají v uvedené třetí zemi účinnému dohledu a vynucování.
Právní a dohledový rámec třetí země se považuje za rovnocenný, jestliže tento rámec splňuje všechny tyto podmínky:
a)
obchodní systémy v této třetí zemi podléhají povolování, je nad nimi průběžně vykonáván účinný dohled a je průběžně a účinně vymáháno, aby dodržovaly stanovené požadavky;
b)
rámec stanovuje účinný rovnocenný systém pro povolení obchodním systémům povoleným podle zahraničních režimů přístup k ústředním protistranám a obchodním systémům usazeným v dané třetí zemi;
c)
právní a dohledový rámec dané třetí země stanovuje účinný rovnocenný systém, v jehož rámci je ústředním protistranám a obchodním systémům povoleným v zahraničních jurisdikcích povolen přístup na spravedlivém, přiměřeném a nediskriminačním základě k:
i)
příslušným údajům o ceně, k jiným údajům a k informacím o složení, metodice a ocenění referenčních hodnot pro účely zúčtování a obchodování; a k
ii)
licencím,
od osob s vlastnickými právy k referenčním hodnotám usazeným v dotčené třetí zemi.
HLAVA VII
DOHLEDOVÁ OPATŘENÍ V OBLASTI ZÁSAHŮ U PRODUKTŮ A POZIC
KAPITOLA 1
Sledování a zásahy u produktů
Článek 39
Sledování trhu
1. V souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1095/2010 sleduje orgán ESMA trh s finančními nástroji, které jsou uváděny na trh, distribuovány nebo prodávány v Unii.
2. V souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1093/2010 sleduje orgán EBA trh se strukturovanými vklady, které jsou uváděny na trh, distribuovány nebo prodávány v Unii.
3. Příslušné orgány sledují trh s finanřními nástroji a strukturovanými vklady, které jsou uváděny na trh, distribuovány nebo prodávány v jejich členském státě nebo z jejich členského státu.
Článek 40
Pravomoci orgánu ESMA dočasně zasáhnout
1. V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1095/2010 může orgán ESMA, pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3, v Unii dočasně zakázat nebo omezit:
a)
uvádění na trh, distribuci nebo prodej určitých finančních nástrojů či finančních nástrojů s určitými stanovenými rysy; nebo
b)
určitý typ finanční činnosti či praktiky.
Zákaz či omezení se může použít za okolností stanovených orgánem ESMA nebo může podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem.
2. Orgán ESMA přijme rozhodnutí podle odstavce 1 pouze v případě, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
navržené opatření řeší významné ohrožení ochrany investorů či hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů nebo stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části;
b)
hrozbu neřeší regulační požadavky podle právních předpisů Unie použitelné na příslušný finanční nástroj nebo činnost;
c)
příslušný orgán nebo příslušné orgány nepřijaly opatření k řešení dané hrozby nebo přijatá opatření na tuto hrozbu nereagují dostatečně.
V případě, že jsou podmínky stanovené v prvním pododstavci splněny, může orgán ESMA preventivně stanovit zákaz nebo omezení podle odstavce 1 předtím, než je finanční nástroj uveden na trh, distribuován nebo prodán zákazníkům.
3. Při přijímání opatření podle tohoto článku orgán ESMA zajistí, aby dané opatření:
a)
nemělo škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů nebo na investory, který by byl neúměrný vzhledem k přínosu opatření;
b)
nevytvářelo riziko regulatorní arbitráže; a
c)
bylo přijato po konzultaci s veřejnými orgány příslušnými k dohledu, správě a regulování fyzických zemědělských trhů podle nařízení (ES) č. 1234/2007 v případě, že se opatření týká derivátů zemědělských komodit.
Pokud příslušný orgán nebo příslušné orgány přijaly opatření podle článku 42, může orgán ESMA přijmout kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, aniž by vydával stanovisko stanovené v článku 43.
4. Než orgán ESMA rozhodne o přijetí jakéhokoli opatření podle tohoto článku, oznámí opatření, které navrhuje, příslušným orgánům.
5. Orgán ESMA uveřejní na své internetové stránce oznámení o každém rozhodnutí přijmout jakékoli opatření podle tohoto článku. Oznámení specifikuje podrobnosti zákazu nebo omezení a okamžik po uveřejnění oznámení, od kterého opatření nabudou účinku. Zákaz nebo omezení se vztahuje pouze na kroky uskutečněné poté, co opatření nabudou účinku.
6. Zákaz nebo omezení uložené podle odstavce 1 přezkoumává orgán ESMA v přiměřených intervalech, nejméně však každé tři měsíce. Není-li zákaz nebo omezení obnoveno po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty, jeho platnost skončí.
7. Opatření přijaté orgánem ESMA podle tohoto článku má přednost před veškerými předchozími opatřeními, která přijal příslušný orgán.
8. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50stanovující kritéria a faktory, které orgán ESMA zohlední při určování toho, zda nastalo významné ohrožení ochrany investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části podle odst. 2 písm. a).
Mezi tato kritéria a faktory patří:
a)
míra složitosti finančního nástroje a vztah k typu zákazníka, jemuž je nabízen a prodáván;
b)
objem či pomyslná hodnota emise finančních nástrojů;
c)
míra inovace finančního nástroje, činnosti nebo praktiky;
d)
páka, kterou finanční nástroj či praktika poskytují.
Článek 41
Pravomoci orgánu EBA dočasně zasáhnout
1. V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1093/2010 může orgán EBA, pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3, v Unii dočasně zakázat nebo omezit:
a)
uvádění na trh, distribuci nebo prodej určitých strukturovaných vkladů či strukturovaných vkladů s určitými stanovenými rysy; nebo
b)
určitý typ finanční činnosti či praktiky.
Zákaz či omezení se může použít za okolností stanovených orgánem EBA nebo může podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem.
2. Orgán EBA přijme rozhodnutí podle odstavce 1 pouze v případě, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
navržené opatření řeší významné ohrožení ochrany investorů či hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části;
b)
regulační požadavky podle práva Unie použitelné na příslušný strukturovaný vklad nebo činnost uvedené ohrožení neřeší;
c)
příslušný orgán nebo příslušné orgány nepřijaly opatření k řešení dané hrozby nebo přijatá opatření na tuto hrozbu nereagují dostatečně.
V případě, že jsou podmínky stanovené v prvním pododstavci splněny, může orgán EBA preventivně stanovit zákaz nebo omezení podle odstavce 1 předtím, než je strukturovaný vklad uveden na trh, distribuován nebo prodán zákazníkům.
3. Při přijímání opatření podle tohoto článku podnikne orgán EBA zajistí, aby opatření:
a)
nemělo škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů nebo na investory, který by byl neúměrný vzhledem k přínosu opatření; a
b)
nevytvářelo riziko regulatorní arbitráže.
Pokud příslušný orgán nebo příslušné orgány přijaly opatření podle článku 42, může orgán EBA přijmout kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, aniž by vydával stanovisko podle článku 43.
4. Než orgán EBA rozhodne o přijetí jakéhokoli opatření podle tohoto článku, oznámí opatření, které navrhuje, příslušným orgánům.
5. Orgán EBA uveřejní na své internetové stránce oznámení o každém rozhodnutí přijmout jakékoli opatření podle tohoto článku. Oznámení specifikuje podrobnosti zákazu nebo omezení a okamžik po uveřejnění oznámení, od kterého opatření nabudou účinku. Zákaz nebo omezení se vztahuje pouze na kroky uskutečněné poté, co opatření nabudou účinku.
6. Orgán EBA přezkoumává zákaz nebo omezení uložené podle odstavce 1 v přiměřených intervalech, nejméně však každé tři měsíce. Nedojde-li po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty k obnovení zákazu nebo omezení, jeho platnost skončí.
7. Opatření přijaté orgánem EBA podle tohoto článku má přednost před veškerými předchozími opatřeními, která přijal příslušný orgán.
8. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 stanovující kritéria a faktory, které orgán EBA zohlední při určování toho, zda nastalo významné ohrožení ochrany investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních trhů a pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části podle odst. 2 písm. a).
Mezi tato kritéria a faktory patří:
a)
míra složitosti strukturovaného vkladu a vztah k typu zákazníka, jemuž je nabízen a prodáván;
b)
objem či pomyslná hodnota emise strukturovaných vkladů;
c)
míra inovace strukturovaného vkladu, činnosti nebo praktiky;
d)
páka, kterou strukturovaný vklad či praktika poskytují.
Článek 42
Zásahy příslušných orgánů u produktů
1. Příslušný orgán může v členském státě nebo z členského státu zakázat či omezit:
a)
uvádění na trh, distribuci nebo prodej určitých finančních nástrojů či strukturovaných vkladů nebo finančních nástrojů či strukturovaných vkladů s určitými stanovenými rysy; nebo
b)
určitý typ finanční činnosti či praktiky.
2. Příslušný orgán může přijmout opatření uvedené v odstavci 1, pokud se rozumně domnívá, že:
a)
buď
i)
finanční nástroj, strukturovaný vklad nebo činnost či praktika vzbuzuje významné obavy o ochranu investorů či představuje hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů nebo stabilitu celého finančního systému či jeho části alespoň v jednom členském státě; nebo
ii)
derivát má škodlivý účinek na mechanismus tvorby cen na základním trhu;
b)
stávající regulační požadavky podle právních předpisů Unie použitelné na finanční nástroj, strukturovaný vklad nebo činnost nebo praktiku dostatečně neřeší rizika uvedená v písmeni a) a problém by lépe neřešil zdokonalený dohled či vynucování stávajících požadavků;
c)
opatření je přiměřené s ohledem na povahu zjištěných rizik, úroveň sofistikovanosti dotčených investorů nebo účastníků trhu a pravděpodobný účinek opatření na investory či účastníky trhu, kteří mohou držet nebo využívat finanční nástroj, strukturovaný vklad nebo činnost či praktiku nebo z nich mít prospěch;
d)
příslušný orgán řádně konzultoval s příslušnými orgány v jiných členských státech, kterých by se opatření mohlo významně dotknout;
e)
opatření nemá diskriminační účinek na služby nebo činnosti poskytované z jiného členského státu; a
f)
řádně konzultoval s veřejnými subjekty příslušnými pro dohled nad fyzickými zemědělskými trhy a pro jejich správu a regulaci podle nařízení (ES) č. 1234/2007 v případě, že finanční nástroj nebo činnost či praktika představují vážnou hrozbu pro řádné fungování a integritu daného fyzického zemědělského trhu.
V případě, že jsou podmínky stanovené v prvním pododstavci splněny, může příslušný orgán preventivně stanovit zákaz nebo omezení podle odstavce 1 předtím, než je finanční nástroj nebo strukturovaný vklad uveden na trh, distribuován nebo prodán zákazníkům.
Zákaz či omezení se může použít za okolností stanovených příslušným orgánem nebo podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem.
3. Příslušný orgán neuloží zákaz či omezení podle tohoto článku, pokud nejméně jeden měsíc před tím, než má opatření nabýt účinnosti, všem ostatním příslušným orgánům a orgánu ESMA písemně nebo prostřednictvím jiného komunikačního prostředku dohodnutého mezi orgány neoznámil podrobnosti o:
a)
finančním nástroji nebo činnosti nebo praktice, které se navrhované opatření týká;
b)
přesné povaze navrhovaného zákazu nebo omezení a o tom, kdy má nabýt účinku; a
c)
důkazech, na kterých založil své rozhodnutí a podle kterých je přesvědčen, že je splněna každá z podmínek v odstavci 2.
4. Ve výjimečných případech, kdy se příslušný orgán domnívá, že je nutné urychleně přijmout opatření podle tohoto článku, aby se zabránilo poškození způsobenému těmito finančními nástroji, strukturovanými vklady, praktikami nebo činnostmi uvedenými v odstavci 1, může příslušný orgán přijmout přechodná opatření s písemným oznámením všem ostatním příslušným orgánům a orgánu ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů orgánu EBA předaným nejpozději 24 hodin před tím, než má opatření vstoupit v platnost, za předpokladu, že jsou splněna všechna kritéria tohoto článku a dojde se kromě toho jednoznačně k závěru, že oznámení jeden měsíc předem by danou obavu či hrozbu odpovídajícím způsobem nevyřešilo. Příslušný orgán nepřijímá přechodná opatření s platností delší než tři měsíce.
5. Příslušný orgán na svých internetových stránkách uveřejní oznámení o každém rozhodnutí uložit zákaz nebo omezení uvedené v odstavci 1. Oznámení specifikuje podrobnosti zákazu nebo omezení, okamžik po uveřejnění oznámení, od kterého opatření nabudou účinku, a důkazy, podle nichž je přesvědčen, že je splněna každá z podmínek uvedených v odstavci 2. Zákaz nebo omezení se týká pouze opatření přijatých po uveřejnění oznámení.
6. Příslušný orgán zákaz nebo omezení zruší, jestliže podmínky uvedené v odstavci 2 již neplatí.
7. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50, v nichž se stanoví kritéria a faktory, které příslušný orgán zohlední při určování toho, zda nastalo významné ohrožení ochrany investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů a pro stabilitu celého finančního systému či jeho části alespoň v jednom členském státě, jak je uvedeno v odst. 2 písm. a).
Mezi tato kritéria a faktory patří:
a)
míra složitosti finančního nástroje nebo strukturovaného vkladu a vztah k typu zákazníka, jemuž je nabízen, distribuován a prodáván;
b)
míra inovace finančního nástroje, strukturovaného vkladu, činnosti nebo praktiky;
c)
páka, kterou finanční nástroj, strukturovaný vklad nebo praktika poskytují;
d)
pokud jde o řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů, objem či pomyslná hodnota emise finančních nástrojů nebo strukturovaných vkladů.
Článek 43
Koordinace prováděná orgány ESMA a EBA
1. Orgán ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů orgán EBA usnadňuje a koordinuje opatření přijatá příslušnými orgány podle článku 42. Orgán ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů orgán EBA zejména zajistí, aby opatření přijatá příslušným orgánem byla odůvodněná a přiměřená a aby příslušné orgány zaujímaly, je-li to vhodné, konzistentní přístup.
2. Poté, co obdrží oznámení podle článku 42 o opatření, které má být uloženo podle uvedeného článku, přijme orgán ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů orgán EBA stanovisko k tomu, zda jsou zákaz či omezení odůvodněné a přiměřené. Jestliže se orgán ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů orgán EBA domnívá, že je pro řešení rizika nutné, aby opatření přijaly i další příslušné orgány, uvede to ve svém stanovisku. Stanovisko se uveřejní na internetových stránkách orgánu ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů na internetových stránkách orgánu EBA.
3. Pokud příslušný orgán navrhne přijetí nebo přijme opatření v rozporu se stanoviskem přijatým orgánem ESMA nebo orgánem EBA podle odstavce 2 nebo odmítne přijmout opatření v rozporu s takovým stanoviskem, ihned na svých internetových stránkách uveřejní oznámení s úplným vysvětlením důvodů, které jej k tomu vedou.
KAPITOLA 2
Pozice
Článek 44
Koordinace vnitrostátních opatření pro řízení pozic a limitů pozic orgánem ESMA
1. Orgán ESMA usnadňuje a koordinuje opatření přijatá příslušnými orgány podle čl. 69 odst. 2 písm. o) a p) směrnice 2014/65/EU. Orgán ESMA zejména zajistí, aby příslušné orgány uplatňovaly jednotný přístup, pokud jde o to, kdy jsou tyto pravomoci vykonávány, o povahu a rozsah působnosti uložených opatření a o dobu trvání a návaznost případných opatření.
2. Poté, co orgán ESMA obdrží oznámení o jakémkoli opatření podle čl. 79 odst. 5 směrnice 2014/65/EU, toto opatření a jeho důvody zaznamená. V souvislosti s opatřeními podle čl. 69 odst. 2 písm. o) a p) směrnice 2014/65/EU vede a uveřejní na své internetové stránce databázi se souhrny platných opatření včetně podrobností o dotčené osobě, příslušných finančních nástrojích, případných omezeních objemu pozic, který osoby mohou kdykoli držet, o případných výjimkách z těchto omezení udělených podle článku 57 směrnice 2014/65/EU a o důvodech uvedených opatření.
Článek 45
Pravomoci orgánu ESMA v souvislosti s řízením pozic
1. V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1095/2010 orgán ESMA v případě, že jsou splněny obě podmínky uvedené v odstavci 2, přijme jedno nebo několik z těchto opatření:
a)
vyžádá si od jakékoli osoby všechny relevantní informace o objemu a účelu pozice nebo expozice vzniklé prostřednictvím derivátu;
b)
po analýze informací získaných podle písmene a) uloží jakékoli takovéto osobě, aby snížila objem pozice nebo expozice nebo odstranila pozice nebo expozice podle aktu v přenesené pravomoci uvedeného v odst. 10 písm. b);
c)
jako poslední možnost omezí schopnost jakékoli osoby obchodovat komoditní derivát.
2. Orgán ESMA přijme rozhodnutí podle odstavce 1 pouze v případě, že jsou splněny obě tyto podmínky:
a)
opatření uvedená v odst. 1 řeší hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních trhů, a to včetně trhů s komoditními deriváty v souladu s cíli uvedenými v čl. 57 odst. 1 směrnice 2014/65/EU a také vzhledem k opatřením pro dodání fyzických komodit, nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části;
b)
příslušný orgán nebo příslušné orgány nepřijaly opatření k řešení dané hrozby nebo přijatá opatření na tuto hrozbu nereagují dostatečně;
Orgán ESMA posoudí plnění podmínek uvedených v písmenech a) a b) prvního pododstavce tohoto odstavce v souladu s kritérii a faktory upřesněnými v aktu v přenesené pravomoci uvedeném v odst. 10 písm. a) tohoto článku
3. Orgán ESMA při přijímání opatření uvedených v odstavci 1 zajistí, aby dané opatření:
a)
významně řešilo danou hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních trhů, a to včetně trhů s komoditními deriváty v souladu s cíli uvedenými v čl. 57 odst. 1 směrnice 2014/65/EU a také vzhledem k opatřením pro dodání fyzických komodit, nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části nebo významně zlepšilo schopnost příslušných orgánů monitorovat tuto hrozbu měřenou v souladu s kritérii a faktory upřesněnými v aktu v přenesené pravomoci uvedeném v odst. 10 písm. a) tohoto článku;
b)
nevytvářelo riziko regulatorní arbitráže měřené v souladu s odst. 10 písm. c) tohoto článku;
c)
nemá žádný z následujících škodlivých účinků na efektivnost finančních trhů, který by byl neúměrný vzhledem k přínosům opatření: snížení likvidity na těchto trzích, omezení podmínek pro snižování rizik přímo souvisejících s obchodní činností nefinanční protistrany nebo vznik nejistoty mezi účastníky trhu.
Předtím, než orgán ESMA přijme jakékoli opatření, které se týká velkoobchodních energetických produktů, konzultuje toto opatření s Agenturou pro spolupráci energetických regulačních orgánů zřízenou podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (29).
Předtím, než orgán ESMA přijme jakékoli opatření, které se týká derivátů zemědělských komodit, konzultuje toto opatření s veřejnými orgány příslušnými k dohledu, správě a regulování fyzických zemědělských trhů podle nařízení (ES) č. 1234/2007.
4. Předtím, než se rozhodne uložit nebo obnovit kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, oznámí orgán ESMA relevantním příslušným orgánům opatření, které navrhuje. V případě žádosti podle odst. 1 písm. a) nebo b) obsahuje oznámení totožnost osoby či osob, kterým byla žádost určena, a její podrobnosti a důvody. V případě opatření podle odst. 1 písm. c) obsahuje oznámení podrobnosti o dotčené osobě, příslušných finančních nástrojích, příslušných množstevních opatřeních, jako je maximální objem pozice, který dotčená osoba může uzavřít, a o důvodech, jež k tomu vedly.
5. Oznámení se podá nejpozději 24 hodin před zamýšlenou dobou, kdy má opatření nabýt účinku nebo být obnoveno. Za výjimečných okolností může orgán ESMA podat oznámení později než 24 hodin před zamýšlenou dobou nabytí účinku opatření, pokud uvedenou 24hodinovou lhůtu není možné dodržet.
6. Orgán ESMA na svých internetových stránkách uveřejní oznámení o každém rozhodnutí uložit nebo obnovit opatření uvedené v odst. 1 písm. c). Oznámení obsahuje podrobnosti o dotčené osobě, příslušných finančních nástrojích, příslušných množstevních opatřeních, jako je maximální objem pozice, který dotčená osoba může uzavřít, a o důvodech, jež k tomu vedly.
7. Opatření uvedené v odst. 1 písm.c) vstoupí v účinnost v okamžiku uveřejnění oznámení nebo v době uvedené v oznámení, která je pozdější než doba jeho uveřejnění, a použije se pouze pro obchody provedené poté, co opatření vstoupí v účinnost.
8. Opatření uvedená v odst. 1 písm. c) orgán ESMA přezkoumává v přiměřených intervalech, nejméně však každé tři měsíce. Není-li opatření po uplynutí tohoto tříměsíčního období obnoveno, automaticky pozbývá platnosti. Na obnovování opatření se rovněž vztahují odstavce 2 až 8.
9. Opatření přijaté orgánem ESMA podle tohoto článku má přednost před veškerými předchozími opatřeními, která přijal příslušný orgán podle čl. 69 odst. 2 písm. o) nebo p) směrnice 2014/65/EU.
10. Komise přijme v souladu s článkem 50 akty v přenesené pravomoci, které specifikují kritéria a faktory k určení:
a)
existence hrozby pro řádné fungování a integritu finančních trhů, a to včetně trhů s komoditními deriváty v souladu s cíli uvedenými v čl. 57 odst. 1 směrnice 2014/65/EU a také vzhledem k opatřením pro dodání fyzických komodit, nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části, jak uvádí odst. 2 písm. a), přičemž se zohlední míra, v níž jsou pozice využívány k zajištění pozic u fyzických komodit či komoditních kontraktů, a míra, v níž jsou ceny na základních trzích stanovovány odkazem na komoditní deriváty;
b)
vhodného snížení pozice či expozice uzavírané prostřednictvím derivátu uvedeného v odst. 1 písm. b) tohoto článku;
c)
situací, kdy by mohlo dojít k regulatorní arbitráži, jak je uvedeno v odst. 3 písm. b) tohoto článku.
Tato kritéria a faktory zohledňují regulační technické normy uvedené v čl. 57 odst. 3 směrnice 2014/65/EU a rozlišují situace, kdy orgán ESMA přijímá opatření z důvodu nečinnosti příslušného orgánu, a situace, kdy orgán ESMA reaguje na další riziko, které příslušný orgán není schopen dostatečně řešit podle čl. 69 odst. 2 písm. j) nebo o) směrnice 2014/65/EU.
HLAVA VIII
POSKYTOVÁNÍ SLUŽEB A PROVÁDĚNÍ ČINNOSTÍ PODNIKY Z TŘETÍCH ZEMÍ, OPERUJÍCÍMI S POBOČKOU NEBO BEZ POBOČKY, NA ZÁKLADĚ ROZHODNUTÍ O ROVNOCENNOSTI
Článek 46
Obecná ustanovení
1. Podnik ze třetí země může bez zřízení pobočky poskytovat investiční služby či vykonávat investiční činnosti, včetně doplňkových služeb, způsobilým protistranám a profesionálním zákazníkům ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU usazeným v celé Unii, pokud je registrován v registru podniků z třetích zemí spravovaném orgánem ESMA v souladu s článkem 47.
2. Orgán ESMA zaregistruje podnik z třetí země, který zažádal o poskytování investičních služeb či výkon investičních činností v celé Unii v souladu s odstavcem 1 pouze tehdy, jestliže jsou splněny následující podmínky:
a)
Komise přijala rozhodnutí v souladu s čl. 47 odst. 1;
b)
v jurisdikci, ve které má podnik ústředí, má povolení poskytovat investiční služby či vykonávat investiční činnosti, jež hodlá poskytovat v Unii, a podléhá účinnému dohledu a vymáhání, což zajišťuje plný soulad s požadavky použitelnými v dotčené třetí zemi;
c)
v souladu s čl. 47 odst. 2 byla uzavřena ujednání o spolupráci;
3. Pokud je podnik ze třetí země zaregistrován v souladu s tímto článkem, členské státy nestanoví pro tento podnik ze třetí země žádné další požadavky týkající se záležitostí spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení či směrnice 2014/65/EU a nezachází s podniky ze třetích zemí příznivěji než s podniky z Unie.
4. Poté, co Komise přijme rozhodnutí uvedené v článku 47, které určí, že právní rámec a rámec dohledu třetí země, v níž má podnik z třetí země povolení, odpovídají požadavkům popsaným v čl. 47 odst. 1, podá dotčený podnik z třetí země uvedený v odstavci 1 žádost orgánu ESMA.
Žádající podnik z třetí země poskytne orgánu ESMA všechny informace, které jsou nezbytné pro jeho registraci. Orgán ESMA ve lhůtě 30 pracovních dnů od obdržení žádosti posoudí, zda je žádost úplná. Není-li žádost úplná, stanoví orgán ESMA lhůtu, v níž musí žádající podnik z třetí země informace doplnit.
Rozhodnutí o registraci vychází z podmínek stanovených v odstavci 2.
Orgán ESMA ve lhůtě 180 pracovních dnů od podání úplné žádosti žádající podnik z třetí země písemně informuje s plně odůvodněným vysvětlením pro udělení či zamítnutí registrace.
Pokud Komise nepřijme rozhodnutí v souladu s čl. 47 odst. 1 nebo pokud takové rozhodnutí pozbylo účinnost, mohou členské státy na svém území povolit podnikům z třetích zemí poskytovat investiční služby či vykonávat investiční činnosti spolu s doplňkovými službami způsobilým protistranám a profesionálním zákazníkům ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU v souladu s vnitrostátními režimy.
5. Podniky z třetích zemí poskytující služby v souladu s tímto článkem informují před poskytnutím jakýchkoliv investičních služeb zákazníky usazené v Unii, že nesmí poskytovat služby jiným zákazníkům, než způsobilým protistranám a profesionálním zákazníkům ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU a že nepodléhají dohledu v Unii. Uvedou název a adresu příslušného orgánu dohledu v dotčené třetí zemi.
Informace v prvním pododstavci se poskytují písemně a výrazně.
Členské státy zajistí, aby se v případě, že způsobilá protistrana nebo profesionální zákazník ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU usazení nebo nacházející se v Unii iniciují výhradně z vlastního podnětu poskytnutí investiční služby nebo vykonání investiční činnosti podnikem ze třetí země, na poskytnutí dané služby nebo výkon dané činnosti podnikem ze třetí země dotčené osobě, včetně vztahu souvisejícího konkrétně s poskytnutím dané služby nebo výkonem dané činnosti, tento článek nepoužil. Iniciativa takových zákazníků neopravňuje podnik z třetí země, aby uváděl na trh nové kategorie investičního produktu či služby pro tohoto jednotlivce.
6. Podniky z třetích zemí poskytující služby nebo vykonávající činnosti v souladu s tímto článkem nabízejí zákazníkům usazeným v Unii před poskytnutím jakékoli investiční služby nebo vykonáním jakékoli investiční činnosti, aby jakýkoli spor týkající se těchto služeb nebo činností předložili soudu nebo rozhodčímu soudu v členském státě.
7. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění informací, které žádající podnik z třetí země poskytne v souladu s odstavcem 4 orgánu ESMA ve své žádosti o registraci, a formátu informací poskytovaných podle odstavce 5.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 47
Rozhodnutí o rovnocennosti
1. Komise může ve vztahu ke třetí zemi přijmout rozhodnutí v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 51 odst. 2 s prohlášením, že právní a dohledová opatření v uvedené třetí zemi zajišťují, že podniky povolené v dané třetí zemi odpovídají právně závazným požadavkům na obezřetnostní jednání a obchodní činnost, které mají rovnocenný účinek jako požadavky stanovené tímto nařízením, směrnicí 2013/36/EU a směrnicí 2014/65/EU a prováděcími opatřeními přijatými podle tohoto nařízení a podle uvedených směrnic, a že právní rámec dané třetí země stanovuje fakticky rovnocenný systém pro uznávání investičních podniků povolených v souladu s režimy třetí země.
Obezřetnostní rámec třetí země a rámec třetí země upravující obchodní činnost může být považován za rámec s rovnocenným účinkem, pokud splňuje následující podmínky:
a)
podniky poskytující investiční služby a vykonávající investiční činnosti v dotčené třetí zemi podléhají povolování a je nad nimi průběžně vykonáván účinný dohled a vymáhání;
b)
podniky poskytující investiční služby a vykonávající investiční činnosti v dané třetí zemi podléhají dostatečným kapitálovým požadavkům a vhodným požadavkům použitelným na akcionáře a členy jejich vedoucího orgánu;
c)
podniky poskytující investiční služby a vykonávající investiční činnosti podléhají přiměřeným organizačním požadavkům v oblasti vnitřních kontrolních funkcí;
d)
podniky poskytující investiční služby a vykonávající investiční činnosti podléhají přiměřeným pravidlům pro výkon činnosti;
e)
zajišťuje transparentnost a integritu trhu tím, že brání zneužívání trhu ve formě obchodování zasvěcených osob a manipulace s trhem.
2. Orgán ESMA uzavře s příslušnými orgány třetích zemí, jejichž právní a dohledové rámce byly v souladu s odstavcem 1 uznány jako fakticky rovnocenné, ujednání o spolupráci. Tato ujednání upřesní alespoň:
a)
mechanismus pro výměnu informací mezi orgánem ESMA a příslušnými orgány dotčených třetích zemí, včetně přístupu ke všem informacím, které orgán ESMA požaduje o podnicích ze zemí mimo Unii povolených v třetích zemích;
b)
mechanismus rychlého oznámení orgánu ESMA, pokud se příslušný orgán třetí země domnívá, že podnik z třetí země, na který dohlíží a který orgán ESMA zaregistroval podle článku 48, porušuje podmínky pro povolení či jiné právní předpisy, které je povinen dodržovat;
c)
postupy týkající se koordinace činností dohledu, včetně, kde je to vhodné, kontrol na místě.
3. Podnik z třetí země usazený v zemi, jejíž právní a dohledový rámec byl uznán jako fakticky rovnocenný v souladu s odstavcem 1 a je povolen v souladu s článkem 39 směrnice 2014/65/EU, může poskytovat služby a provádět činnosti, na něž se povolení vztahuje, způsobilým protistranám a profesionálním zákazníkům ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU v jiných členských státech Unie, aniž by musel zřizovat nové pobočky. Za tím účelem musí splňovat požadavky na informace stanovené pro přeshraniční poskytování služeb a provádění činností podle článku 34 směrnice 2014/65/EU.
Pobočka i nadále podléhá dohledu vykonávanému členským státem, v němž je pobočka zřízena v souladu s článkem 39 směrnice 2014/65/EU. Příslušný orgán členského státu, v němž se pobočka zřízena, a příslušný orgán hostitelského členského státu však, aniž je dotčena povinnost spolupracovat stanovená směrnicí 2014/65/EU, mohou uzavřít přiměřené dohody o spolupráci s cílem zajistit, aby pobočka podniku z třetí země, která poskytuje investiční služby v rámci Unie, poskytovala náležitou úroveň ochrany investorů.
4. Podnik z třetí země nemůže dále uplatňovat práva uvedená v čl. 46 odst. 1 v případě, že Komise přijme rozhodnutí přezkumným postupem podle čl. 51 odst. 2, kterým zruší své rozhodnutí podle odstavce 1 tohoto článku ve vztahu k dané třetí zemi.
Článek 48
Registr
Orgán ESMA vede registr podniků z třetích zemí, které mohou v Unii poskytovat investiční služby či vykonávat investiční činnosti v souladu s článkem 46. Registr je veřejně přístupný na internetových stránkách orgánu ESMA a obsahuje informace o službách a činnostech, které podniky z třetích zemí mohou poskytovat či vykonávat, a odkaz na příslušný orgán zodpovědný za dohled nad těmito podniky v dotčené třetí zemi.
Článek 49
Zrušení registrace
1. Orgán ESMA zruší registraci podniku z třetí země v registru zřízeném v souladu s článkem 48, pokud:
a)
má orgán ESMA na základě doložených důkazů oprávněné důvody domnívat se, že poskytováním investičních služeb či výkonem investičních činností v Unii se podnik z třetí země dopouští jednání, které jasně poškozuje zájmy investorů nebo řádné fungování trhů; nebo
b)
má orgán ESMA na základě doložených důkazů oprávněné důvody domnívat se, že poskytováním investičních služeb či výkonem investičních činností v Unii podnik z třetí země závažným způsobem porušuje ustanovení, kterým podléhá v dotčené třetí zemi a na jejichž základě Komise přijala rozhodnutí v souladu s čl. 47 odst. 1.
c)
orgán ESMA předal záležitost příslušnému orgánu z třetí země a dotčený příslušný orgán nepřijal náležitá opatření nezbytná pro ochranu investorů a řádné fungováni trhů v Unii nebo neprokázal, že dotčený podnik z třetí země plní požadavky použitelné v dané třetí zemi; a
d)
orgán ESMA informoval příslušný orgán třetí země o svém záměru zrušit registraci dotčenému podniku z třetí země a to nejméně 30 dní před zrušením.
2. Orgán ESMA bezodkladně informuje Komisi o veškerých opatřeních přijímaných podle odstavce 1 a uveřejní své rozhodnutí na svých internetových stránkách.
3. Komise posoudí, zda ve vztahu k dotčené třetí zemi nadále trvají podmínky, za kterých bylo přijato rozhodnutí v souladu s čl. 47 odst. 1.
HLAVA IX
AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ AKTY
KAPITOLA 1
Akty v přenesené pravomoci
Článek 50
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 1 odst. 9, čl. 2 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 15 odst. 5, čl. 17 odst. 3, čl. 19 odst. 2 a 3, čl. 31 odst. 4, čl. 40 odst. 8, čl. 41 odst. 8, čl. 42 odst. 7, čl. 45 odst. 10 a čl. 52 odst. 10 a 12. je Komisi svěřena na dobu neurčitou od 2. července 2014.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 1 odst. 9, čl. 2 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 15 odst. 5, čl. 17 odst. 3, čl. 19 odst. 2 a 3, čl. 31 odst. 4, čl. 40 odst. 8, čl. 41 odst. 8, čl. 42 odst. 7, čl. 45 odst. 10 a čl. 52 odst. 10 a 12. kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku dnem následujícím po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Rozhodnutí nemá vliv na platnost žádných aktů v přenesené pravomoci, které jsou již v platnosti.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijaté podle čl. 1 odst. 9, čl. 2 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 15 odst. 5, čl. 17 odst. 3, čl. 19 odst. 2 a 3, čl. 31 odst. 4, čl. 40 odst. 8, čl. 41 odst. 8, čl. 42 odst. 7, čl. 45 odst. 10 a čl. 52 odst. 10 a 12 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví ve lhůtě tří měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
KAPITOLA 2
Prováděcí akty
Článek 51
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Evropský výbor pro cenné papíry zřízený rozhodnutím Komise 2001/528/ES (30). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
HLAVA X
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 52
Zprávy a přezkum
1. Do 3. března 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o praktickém dopadu povinností týkajících se transparentnosti stanovených podle článků 3 až 13, zejména o dopadu mechanismu objemového stropu popsaného v článku 5, včetně jeho dopadu na náklady na obchodování pro způsobilé protistrany a profesionální zákazníky a na obchodování s akciemi společností s malou a střední tržní kapitalizací, a o jeho účinnosti, pokud jde o zajištění toho, aby uplatňování příslušných výjimek nepoškodilo tvorbu cen, a o tom, jak by mohl fungovat vhodný mechanismus pro ukládání sankcí za porušení objemového stropu, a o uplatňování a další vhodnosti výjimek z povinností týkajících se předobchodní transparentnosti stanovených podle čl. 4 odst. 2 a 3 a čl. 9 odst. 2 až 5.
2. Zpráva uvedená v odstavci 1 zahrnuje dopad uplatňování výjimky podle čl. 4 odst. 1 písm. a) a b) bodu i) a mechanismu objemového stropu popsaného v článku 5 na evropské akciové trhy se zvláštním zřetelem k:
a)
úrovni a trendům, které jsou v Unii od zavedení tohoto nařízení pozorovány v obchodování na základě neuveřejňovaných pokynů (non-lit order book trading);
b)
dopadu na předobchodní transparentní kotovaná rozpětí;
c)
dopadu na hloubku likvidity u uveřejňovaných pokynů (lit order books);
d)
dopadu na hospodářskou soutěž a investory v Unii;
e)
dopadu na obchodování s akciemi společností s malou a střední tržní kapitalizací;
f)
náležitému zohlednění vývoje na mezinárodní úrovni a jednáním se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi.
3. Dojde-li se v této zprávě k závěru, že uplatňování výjimky podle čl. 4 odst. 1 písm. a) a b) bodu i) poškozuje tvorbu cen nebo škodí obchodování s akciemi společností s malou a střední tržní kapitalizací, předloží Komise, je-li to vhodné, návrhy týkající se uplatňování těchto výjimek, včetně změn tohoto nařízení. Tyto návrhy zahrnují posouzení dopadu navrhovaných změn a zohlední cíle tohoto nařízení a důsledky pro narušení trhu a hospodářskou soutěž, jakož i potenciální dopady na investory v Unii.
4. Do 3. března 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o fungování článku 26, včetně toho, zda obsah a formát hlášení o obchodech obdržených a vyměňovaných mezi příslušnými orgány komplexně umožňuje sledovat činnosti investičních podniků v souladu s čl. 26 odst. 1. Komise může předložit jakékoli vhodné návrhy, včetně ustanovení o hlášení obchodů systému určenému orgánem ESMA, a nikoli příslušným orgánům, což relevantním příslušným orgánům umožní přistupovat ke všem informacím ohlášeným podle tohoto článku pro účely tohoto nařízení a směrnice 2014/65/EU a odhalování obchodování zasvěcených osob a zneužívání trhu v souladu s nařízením (EU) č. 596/2014.
5. Do 3. března 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o vhodných řešeních pro omezení informačních asymetrií mezi účastníky trhu a rovněž o nástrojích, pomocí kterých by regulační orgány mohly lépe monitorovat kotaci v obchodních systémech. Tato zpráva alespoň posoudí realizovatelnost vypracování systému nejlepší kupní a prodejní ceny pro konsolidované kotace za účelem splnění těchto cílů.
6. Do 3. března 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku při přesunu obchodování se standardizovanými OTC deriváty na burzy nebo elektronické obchodní platformy podle článků 25 a 28.
7. Do 3. července 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o vývoji cen, pokud jde o údaje z regulovaných trhů, mnohostranných obchodních systémů, organizovaných obchodních systémů, od poskytovatelů konsolidovaných obchodních informací a ze schválených systémů pro uveřejňování informací týkající se předobchodní a poobchodní transparentnosti.
8. Do 3. července 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu týkající se přezkumu ustanovení o interoperabilitě v článku 36 tohoto nařízení a článku 8 nařízení (EU) č. 648/2012.
9. Do 3. července 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu týkající se uplatňování článků 35 a 36 tohoto nařízení a článků 7 a 8 nařízení (EU) č. 648/2012.
Do 3. července 2021 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu týkající se uplatňování článku 37.
10. Do 3. července 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dopadu článků 35 a 36 tohoto nařízení na nově zřízené a oprávněné ústřední protistrany uvedené v čl. 35 odst. 5 a na obchodní systémy, které mají s těmito ústředními protistranami úzká propojení, a ohledně toho, zda by měla být prodloužena přechodná opatření podle čl. 35 odst. 5, přičemž zváží možné přínosy pro spotřebitele v podobě zlepšení hospodářské soutěže a širších možností volby pro účastníky trhu v porovnání s možným neúměrným dopadem těchto ustanovení na nově zřízené a oprávněné ústřední protistrany a omezeními přístupu účastníků místních trhů ke globálním ústředním protistranám a dopadem na hladké fungování trhu.
Podle závěrů této zprávy může Komise přijmout akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 za účelem prodloužení přechodného období v souladu s čl. 35 odst. 5 o nejvýše 30 měsíců.
11. Do 3. července 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, zda je prahová hodnota stanovená v čl. 36 odst. 5 i nadále vhodná a zda je i nadále dostupný mechanismus umožňující, aby obchodní systém na základě svého přání nebylo ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému vázáno dotčenými ustanoveními.
12. Do 3. července 2016 Komise na základě posouzení rizik provedeného orgánem ESMA a po konzultaci s ESRB předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž posoudí potřebu dočasně vyloučit deriváty obchodované v obchodním systému z oblasti působnosti článků 35 a 36. Tato zpráva zohlední případná rizika, která vyplývají z ustanovení o otevřeném přístupu týkajících se derivátů obchodovaných v obchodním systému pro celkovou stabilitu a řádné fungování finančních trhů v celé Unii.
S výhradou závěrů této zprávy může Komise přijmout akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 za účelem vyloučení derivátů obchodovaných v obchodním systému z oblasti působnosti článků 35 a 36 na dobu nejvýše třiceti měsíců počínaje 3. lednem 2017.
Článek 53
Změna nařízení (EU) č. 648/2012
Nařízení (EU) č. 648/2012 se mění takto:
1)
V čl. 5 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Při vypracovávání návrhů regulačních technických norem podle tohoto odstavce ponechá orgán ESMA beze změn přechodná ustanovení týkající se energetických derivátů podle bodu 6 oddílu C uvedená v článku 95 směrnice 2014/65/EU (31).
(31) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349).“;" 						
2)
Článek 7 se mění takto:
a)
odstavec 1 se mění takto:
„1. Ústřední protistrana, které bylo povoleno provádět clearing OTC derivátových smluv, přijímá clearing těchto smluv nediskriminačním a transparentním způsobem, včetně požadavků na kolaterál a poplatků za přístup, bez ohledu na obchodní systém. Toto obchodnímu systému zejména zajistí právo na nediskriminační zacházení, co se týče toho, jak se smlouvami obchodovanými v tomto obchodním systém uzachází, pokud jde o:
a)
požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv v případě, že by zahrnutí takových smluv do závěrečného započtení a do jiných postupů započtení ústřední protistrany založených na právních předpisech týkajících se nesolventnosti neohrozilo hladké a řádné fungování, platnost nebo vymahatelnost takových postupů; a
b)
vázané zajištění se souvisejícími smlouvami, jejichž clearing provádí stejná ústřední protistrana v rámci modelu rizik, který je v souladu s článkem 41.
Ústřední protistrana může požadovat, aby obchodní systém vyhovoval provozním a technickým požadavkům stanoveným ústřední protistranou, včetně požadavků na řízení rizik.“;
b)
doplňuje nový odstavec, který zní
„6. Podmínky uvedené v odstavci 1 týkající se nediskriminačního zacházení, pokud jde o způsob, jakým je se smlouvami obchodovanými v daném obchodním systému zacházeno v souvislosti s požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv a vázané zajištění se souvisejícími smlouvami, jejichž clearing provádí stejná ústřední protistrana, budou dále upřesněny technickými normami přijatými podle čl. 35 odst. 6 písm. e) nařízení (EU) č. 600/2014 (32)“
3)
V čl. 81 odst. 3 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„Registr obchodních údajů předá údaje příslušným orgánům v souladu s požadavky podle článku 26 nařízení (EU) č. 600/2014 (32)“.
Článek 54
Přechodné ustanovení
1. Podniky ze třetích zemí mohou nadále poskytovat služby a vykonávat činnosti v členských státech v souladu s vnitrostátními režimy do tří let od okamžiku, kdy Komise přijme v souvislosti s danou třetí zemí rozhodnutí postupem podle článku 47.
2. Pokud Komise vyhodnotí, že není třeba vyloučit deriváty obchodované v obchodním systému z oblasti působnosti článků 35 a 36 v souladu s čl. 52 odst. 12, mohou ústřední protistrana nebo obchodní systém před vstupem tohoto nařízení v použitelnost podat svému příslušnému orgánu žádost o povolení k využití přechodných opatření. Příslušný orgán může při zohlední rizika vyplývajícího z uplatnění práv na přístup podle článků 35 a 36, pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému, pro řádné fungování dané ústřední protistrany nebo obchodního systému rozhodnout, že se články 35 nebo 36 nebudou vztahovat na, v uvedeném pořadí, danou ústřední protistranu nebo obchodní systém ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému, a to po přechodné období trvající do 3. července 2019. Je-li takové přechodné období schváleno, ústřední protistrana nebo obchodní systém nemohou po dobu jeho trvání využívat práva na přístup podle článků 35 nebo 36, pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému. Příslušný orgán oznámí schválení přechodného období orgánu ESMA a v případě ústřední protistrany členům kolegia příslušných orgánů této ústřední protistrany.
Má-li ústřední protistrana, které byla schválena přechodná opatření, úzké propojení s jedním či více obchodními systémy, nemohou tyto obchodní systémy po dobu trvání tohoto přechodného období využívat práva na přístup podle článků 35 nebo 36 ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému.
Má-li obchodní systém, kterému byla schválena přechodná opatření, úzké propojení s jednou či více ústředními protistranami, nemohou tyto ústřední protistrany po dobu trvání tohoto přechodného období využívat práva na přístup podle článků 35 nebo 36 ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému.
Článek 55
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije ode dne 3. ledna 2017.
Bez ohledu na druhý pododstavec se čl. 1 odst. 8 a 9, čl. 2 odst. 2, čl. 5 odst. 6 a 9, čl. 7 odst. 2, čl. 9 odst. 5, čl. 11 odst. 4, čl. 12 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 14 odst. 7, čl. 15 odst. 5, čl. 17 odst. 3, čl. 19 odst. 2 a 3, čl. 20 odst. 3, čl. 21 odst. 5, čl. 22 odst. 4, čl. 23 odst. 3, čl. 25 odst. 3, čl. 26 odst. 9, čl. 27 odst. 3, čl. 28 odst. 4, čl. 28 odst. 5, čl. 29 odst. 3, čl. 30 odst. 2, čl. 31 odst. 4, čl. 32 odst. 1, 5 a 6, čl. 33 odst. 2, čl. 35 odst. 6, čl. 36 odst. 6, čl. 37 odst. 4, čl. 38 odst. 3, čl. 40 odst. 8, čl. 41 odst. 8, čl. 42 odst. 7, čl. 45 odst. 10, čl. 46 odst. 7, čl. 47 odst. 1 a 4, a čl. 52 odst. 10 a 12 a čl. 54 odst. 1 použijí bezprostředně po vstupu tohoto nařízení v platnost.
Bez ohledu na druhý pododstavec se čl. 37 odst. 1, 2 a 3 použijí ode dne 3. ledna 2019.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2014.