РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1292/2007 НА СЪВЕТА
от 30 октомври 2007 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия, след провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на съществуващите мерки съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, и за прекратяване на частичното междинно преразглеждане на такъв внос съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 384/96
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основен регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2 и 3 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, представено след консултиране с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
Съветът, с Регламент (ЕО) № 1676/2001 (2), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1424/2006 на Съвета (3), наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия. Мерките предмет на настоящото преразглеждане представляват антидъмпингово мито ad valorem с размер между 0 % и 18 %, наложено върху вноса от определени поименно посочени износители, със ставка на остатъчното мито от 17,3 %, наложено върху вноса от всички останали дружества. Разследването, довело до Регламент (ЕО) № 1676/2001 и неговите последващи изменения, се нарича по-долу „първоначално разследване“.
(2)
Приложното поле на мерките, наложени върху внос от Индия в първоначалното разследване бе разширено с Регламент (ЕО) № 1975/2004 на Съвета (4) и за внос на ПЕТ фолио, изпращано от Бразилия и Израел, независимо дали е декларирано с произход от Бразилия или от Израел.
(3)
С Решение 2001/645/ЕО (5) Комисията прие гаранции, предложени от пет индийски производители във връзка с първоначалното разследване. Гаранциите бяха отменени с Решение 2006/173/ЕО (6).
(4)
Съветът, с Регламент (ЕО) № 367/2006, последно изменен с Регламент (ЕО) № 1288/2006 на Съвета (7), наложи окончателно изравнително мито върху вноса на ПЕТ фолио с произход от Индия. Мерките бяха под формата на мита ad valorem, с размер между 7 % и 19,1 %, наложени върху вноса от определени поименно посочени износители, със ставка на остатъчното мито 19,1 %, наложено върху вноса от всички останали дружества. Разследването, довело до Регламент (ЕО) № 367/2006 и неговите последващи изменения, се нарича по-долу „предходното разследване срещу субсидии“.
2. Искане за преразглеждане
(5)
На 23 май 2006 г. и на 3 юли 2006 г. съответно бяха внесени искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент и искане за частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, ограничено до проверка за дъмпинг от Jindal Poly Films Limited („Jindal“), от страна на следните производители от Общността: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH и Nuroll SpA („заявители“). Заявителите представляват значителен дял от продукцията на ПЕТ фолио в Общността.
(6)
Заявителите твърдяха и представиха достатъчно prima facie доказателства, че: а) има вероятност от продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата за производството на Общността, и б) обстоятелствата във връзка с дъмпинга, въз основа на които бяха приети мерки спрямо Jindal, са се променили и тези промени имат дълготраен характер.
3. Разследване
(7)
Като установи, след консултации с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, обосноваващи започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент и на частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, Комисията оповести на 22 август 2006 г. (8) и на 25 август 2006 г. (9) съответно, чрез известия за започване на процедура, публикувани в Официален вестник на Европейския съюз, започването на тези преразглеждания.
(8)
Обхватът на частичното междинно преразглеждане беше ограничен до проверка за дъмпинг по отношение на Jindal. И за двете преразглеждания периодът на разследване на преразглеждането („ПРП“) беше определен от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценяването на вероятността от продължаване или повторно причиняване на вреда, обхвана периода от 2003 г. до края на ПРП („разглеждан период“).
4. Заинтересовани страни
(9)
Комисията официално уведоми производителите износители, представителите на страната износител, производителите от Общността, вносителите и ползвателите, за които е известно, че са заинтересовани, за образуването на преразглеждане с оглед изтичане срока на мерките. И за двете преразглеждания на заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, определен в известията за започване на процедура.
(10)
На всички заинтересовани страни, които пожелаха това и показаха, че има конкретни причини да бъдат изслушани, беше разрешено изслушване.
(11)
Във връзка с преразглеждането с оглед изтичане срока на мерките, предвид очевидно големия брой производители износители на ПЕТ фолио в Индия, изброени в искането, в известието за започване на процедура се предвижда използването на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може да се вземе решение за необходимостта от изготвянето на представителна извадка и при нужда - за подбор на участниците, всички производители износители бяха поканени да се представят и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информацията за тяхната дейност, свързана с ПЕТ фолио по време на ПРП. Шест производители износители в Индия изразиха своето желание да съдействат. От тези шест производители износители три дружества (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited и Jindal) бяха избрани за представителната извадка и получиха въпросници. Беше счетено, че тези дружества представляват най-големия представителен обем на износа на ПЕТ фолио за Общността, който може да се разследва достатъчно добре в рамките на наличното време съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент.
(12)
Освен това Комисията изпрати въпросници до всички други страни, за които е известно, че са заинтересовани или са се представили в рамките на крайните срокове, определени в известието за започване на процедура. Пълни отговори се получиха от четирима производители от Общността, тримата включени в представителната извадка производители износители, един вносител/ползвател и четирима ползватели.
(13)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за установяването на дъмпинг и вреда, както и за установяване дали има вероятност от продължаване или повтарянето на дъмпинга и вредата и дали запазването на мерките би било в интерес на Общността. Проверки на място се извършиха в следните заинтересовани страни:
а)
Производители от Общността
-
Dupont Teijin Films (Люксембург)
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Германия)
-
Nuroll SpA (Италия)
-
Toray Plastics Europe (Франция)
б)
Производители износители в Индия
-
Ester Industries Limited, New Delhi,
-
Garware Polyester Limited, Aurangabad,
-
Jindal Poly Films Limited, New Delhi;
в)
Свързан вносител/ползвател в Общността
-
Rexor SAS (Франция)
г)
Вносител/ползвател
-
Coverne SpA (Италия)
д)
Ползватели
-
Safta SpA (Италия)
-
Metalvuoto SpA (Италия)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(14)
Разглежданият продукт е същият както и в първоначалното разследване, т.е. фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия, обикновено деклариран под кодове по КН ex39206219 и ex39206290.
2. Подобен продукт
(15)
Както и в първоначалното разследване, беше установено, че ПЕТ фолиото, произвеждано и продавано на вътрешния пазар в Индия, ПЕТ фолиото, изнасяно за Общността от Индия и ПЕТ фолиото, произвеждано и продавано от производителите от Общността, имат същите основни физически и химически характеристики и употреба. Следователно те са подобни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ЧАСТИЧНО МЕЖДИННО ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ: ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За определянето на нормална стойност първо беше проверено дали общият обем на вътрешните продажби на Jindal е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали той представлява 5 % или повече от общия обем на продажбите на разглеждания продукт, изнасян в Общността.
(17)
След това беше проверено дали общият обем на вътрешните продажби на всеки вид продукт представлява 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнесен в Общността.
(18)
За видовете на продукта, чиито вътрешни продажби представляваха 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността, беше проверено дали е имало достатъчни продажби, осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За всеки от видовете на продукта, при който обемът на вътрешните продажби, осъществени на цени над производствените разходи, представляваше повече от 80 % от продажбите, нормалната стойност беше определена на базата на реално платената среднопретеглена цена за всички вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които обемът на печелившите сделки беше равен или по-нисък от 80 %, но не по-нисък от 10 % от продажбите, нормалната стойност се основаваше на реално платената среднопретеглена цена само за печелившите вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които по-малко от 10 % от обема са продавани на вътрешния пазар на цена, която не е била под себестойността на единица продукт, беше прието, че разглежданият вид продукт не е продаван при обичайни търговски условия и следователно нормалната стойност трябва да бъде формирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(19)
За видовете на продукта, чиито вътрешни цени на производителя износител не са могли да бъдат използвани за определяне на нормална стойност поради недостатъчна представителност или липса на продажби при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше формирана на базата на производствените разходи, направени от разглеждания производител износител, при отчитане на обосновани по размер разходите за продажби, общите и административните разходи („ПОА разходи“) и реализиране на печалба, в съответствие с член 2, параграф 3 и параграф 6 от основния регламент.
(20)
ПОА разходи се основаваха на разходите, направени от производителя износител във връзка с неговите вътрешни продажби на разглеждания продукт, които бяха счетени за представителни. Пределният марж на печалбата беше изчислен на базата на среднопретегления марж на печалбата на компанията за видовете на продукта, които са се продавали на местния пазар в достатъчни количества при обичайни търговски условия.
2. Експортна цена
(21)
Най-голяма част от експортните продажби на разглеждания продукт за Общността през ПРП са били за независими клиенти. Затова експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент на базата на реално платената или подлежаща на плащане експортна цена.
(22)
Някои от експортните продажби са били за свързано дружество в Общността. Свързаното дружество не е препродавало стоките пряко, но значително ги е преработвало до такава степен, че формиране на експортна цена на изнасяния продукт на базата на цената за препродажба на преработения продукт съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент беше счетено за неприложимо. Цените, определяни от Jindal за това свързано дружество, бяха сравнени с цените на Jindal за нейните несвързани клиенти в Общността за същите видове на продукта през ПРП. Тъй като се установи, че има съответствие между тези два вида цени за всеки от видовете на продукта, се стигна до заключението, че цените, определяни от Jindal за неговото свързано лице в Общността, са надеждни и могат да се използват за изчисляване на експортната цена.
3. Сравнение
(23)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завод. За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени, под формата на корекции, разликите, отразяващи се върху сравнимостта на цената, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Съответно бяха направени корекции за разлики в отстъпки, намаления, в разходи за транспорт, застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, опаковане, кредити и комисиони, в случаите, когато това бе приложимо и подкрепено с проверени доказателства.
(24)
Jindal поиска корекция в нормалната стойност за вносното мито, което не се събира по Схемата на предварителните лицензи (СПЛ) за внос на суровини, използвани в производството на стоки за износ. СПЛ разрешава безмитния внос на суровини, при условие че държавата изнася съответстващо количество и стойност готова продукция, определени в съответствие с официално установени стандартни норми за съотношение вложена суровина продукт. Внос по СПЛ може да се използва за производство на стоки за износ или за допълване на местни суровини, използвани за производството на такива стоки. Дружеството твърдеше, че износът на разглеждания продукт за ЕО е използван за изпълнение на изискванията по СПЛ по отношение на внасяните суровини. Във връзка с това искане не се стигна до заключение дали корекцията е оправдана или не, като се отчете, че тъй като за дружеството така или иначе не е установено да осъществява дъмпинг по време на ПРП, това не би се отразило на окончателния резултат от разследването за преразглеждане.
4. Дъмпингов марж
(25)
Дъмпинговият марж беше установен на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент.
(26)
Сравнението показа отрицателен дъмпингов марж.
5. Дълготраен характер на променените обстоятелства
(27)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент също така беше проучено дали установените в течение на настоящото разследване заключения биха могли основателно да се разглеждат като дълготрайни.
(28)
В тази връзка се припомня, че беше установено, че Jindal не осъществява дъмпинг, в две последователи разследвания, приключили с Регламент (ЕО) № 1676/2001 на Съвета и Регламент (ЕО) № 390/2005 (10) на Съвета. Тези заключения за отсъствие на дъмпинг се потвърдиха с настоящото разследване и няма елементи, сочещи, че отсъствието на дъмпинг няма да има дълготраен характер.
(29)
Затова се смята, че настоящите мерки по отношение на Jindal постигат желаните резултати и трябва да останат непроменени.
Г. ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ С ОГЛЕД ИЗТИЧАНЕ НА СРОКА НА МЕРКИТЕ
Г.1. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГ
1. Предварителни бележки
(30)
Според Евростат обемът на разглеждания продукт, внасян в Общността от Индия, възлиза на 23 472 тона през ПРП. От това количество 97 % през ПРП се падат на тримата включени в представителната извадка производители износители, като само на Jindal се падат около 90 % от общия обем на износа от Индия за ЕО през ПРП.
(31)
По време на периода на разследване (ПР) на първоначалното разследване (1 април 1999 г. до 31 март 2000 г.) обемът на вноса от Индия е бил 50 590 тона. По време на ПР на предходното разследване срещу субсидии (1 октомври 2003 г. до 30 септември 2004 г.) обемът на вноса от Индия е бил 12 679 тона.
2. Дъмпинг на внос по време на ПРП
2.1. Предварителна бележка
(32)
Както беше посочено в съображение 11 по-горе, за представителната извадка бяха подбрани трима производители износители. За Jindal се отнасят заключенията, представени в съображения 16-26.
2.2. Нормална стойност
(33)
За определянето на нормална стойност за Garware и Ester първо беше проверено дали обемът на отчетените вътрешни продажби на всеки производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали представлява 5 % или повече от отчетения обем на продажбите на разглеждания продукт, изнасян в Общността.
(34)
След това беше установено дали общият обем на вътрешните продажби на всеки вид продукт представлява 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността.
(35)
За видовете на продукта, чиито вътрешни продажби представляваха 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността, беше проверено дали е имало достатъчни продажби, осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За всеки от видовете на продукта, при който обемът на вътрешните продажби, осъществени на цени над производствените разходи, представляваше повече от 80 % от продажбите, нормалната стойност беше определена на базата на реално платена среднопретеглена цена за всички вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които обемът на печелившите сделки беше равен или по-нисък от 80 %, но не по-нисък от 10 % от продажбите, нормалната стойност се основаваше на реално платената среднопретеглена цена само за печелившите вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които по-малко от 10 % от обема са продавани на вътрешния пазар на цена, която не е била под себестойността на единица продукт, беше прието, че разглежданият вид продукт не е продаван при обичайни търговски условия и следователно нормалната стойност трябва да бъде формирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
За видовете на продукта, при които вътрешните цени на производителя износител не са могли да бъдат използвани за определяне на нормална стойност поради недостатъчна представителност или липса на продажби при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше формирана на базата на производствените разходи, направени от разглеждания производител износител, при отчитане на обоснован размер продажбени, общи и административни разходи („ПОА разходи“) и печалба, в съответствие с член 2, параграф 3 и параграф 6 от основния регламент.
(37)
ПОА разходите се основаваха на разходите, направени от производителя износител във връзка с неговите вътрешни продажби на разглеждания продукт, които бяха счетени за представителни. Маржът на печалбата беше изчислен на базата на среднопретегления марж на печалба на компанията за видовете на продукта, които са се продавали на местния пазар в достатъчни количества при обичайни търговски условия.
2.3. Експортна цена
(38)
По отношение на определянето на износни цени следва да се припомни, че настоящото разследване цели да установи дали, ако защитните мерки се отменят, дъмпингът ще продължи или ще възникне отново. В тази връзка определянето на експортните цени, използвани в изчисляването за дъмпинг, не може да се ограничи до проучване на миналите действия на износителите, а е необходимо да се проучи и вероятното бъдещо развитие на експортните цени. С други думи, необходимо е да се определи дали миналите експортни цени са надежден показател за вероятните бъдещи експортни цени.
(39)
Предвид наличието на ценови гаранции по време на част от ПРП, беше проверено конкретно дали съществуването на тези гаранции е повлияло на предишните експортни цени, така че те да станат ненадеждни за определяне на бъдещо поведение във връзка с износа. Освен това се отбелязва, че ценовите гаранции на Garware и Ester са оттеглени на 9 март 2006 г., а ПРП обхваща периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. Както за Garware, така и за Ester беше установено, че експортните сделки, осъществени по време на ПРП, когато ценовата гаранция е била в сила, са извършени на цени, достатъчно близки до минималната импортна цена (МИЦ), за да има съмнение дали тези цени могат да се разглеждат като дълготрайни и определени независимо от МИЦ. Подобен аргумент вече е описан в съображение 28 от Регламент (ЕО) № 366/2006 на Съвета (11).
(40)
По отношение на Garware, сделките, осъществени по време на ПРП след оттеглянето на гаранциите, представляват около 20 % от общия обем на износа и са осъществявани трайно след оттеглянето на гаранцията. С оглед на обемите на износа след изтичането на гаранцията на 8 март 2006 г., се приема, че цените за тези сделки създават добра представа за това каква би била ценовата политика на Garware при отсъствието на гаранциите. Съответно цените, формирани за тези сделки, бяха използвани при изчисляването на експортната цена за всички количества, изнасяни от Garware през целия ПРП.
(41)
По отношение на Ester сделките, осъществени в периода след оттеглянето на гаранциите, представляват само 5 % от общия обем и са били ограничени в много кратък период веднага след оттеглянето на гаранцията. Затова цените на тези сделки не могат да се разглеждат като представителни за експортните цени, които дружеството би поддържало при отсъствието на гаранцията. Както вече беше отбелязано в съображение 39 по-горе, експортните цени за Общността, поддържани от Ester преди оттеглянето на гаранцията, са били много близки до МИЦ. Нещо повече, беше установено също така, че експортните цени на Ester за други трети страни, разглеждани както на база среднопретеглена цена, така и по отделни видове, са значително под цените за Общността, поради което става вероятно при отсъствие на гаранции тези цени за Общността да бъдат изравнени с цените, предлагани за същите видове за други трети страни. Затова се стигна до заключението, че експортните цени на Ester за Общността, когато гаранцията е била в сила, не могат да се използват за определяне на надеждни експортни цени по смисъла на член 2, параграф 8 от основния регламент, в контекста на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките. Като се има предвид, че Ester продава разглеждания продукт в значителни количества по време на ПРП на световния пазар, беше решено експортната цена да се определи въз основа на реално платени или подлежащи на плащане цени за всички трети страни за видовете, продавани в Общността по време на частта от ПРП, когато гаранцията е била в сила. За времето от ПРП след оттеглянето на гаранцията експортната цена беше определена въз основа на цените за Общността, реално платени или подлежащи на плащане.
2.4. Сравнение
(42)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завод. За да се осигури обективно сравнение, беше допуснато съответно намаление под формата на корекции за отчитане на разликите, засягащи сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Съответно бяха направени и корекции за разлики в разходите за транспорт, застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, комисиони, опаковане и кредити, според случая, и бяха подкрепени с проверени доказателства.
(43)
Производителите износители предявиха искане за корекция в експортната цена по отношение на ограничен брой видове износ съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент, въз основа на размера на ползите, получени при износа по Схемата за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжа“ („DEPB“) след износа. Получените по тази схема кредити за износ на разглеждания продукт биха могли да се използват за компенсиране на митата, дължими за внос на всякакви стоки или да се продават свободно на други дружества. Освен това няма ограничение, съгласно което внасяните стоки следва да се използват само за производството на изнасяния продукт. Производителите не доказаха, че ползите по схемата DEPB след износа са се отразили на сравнимостта на цената и, по-специално, че клиентите редовно са плащали различни цени на вътрешния пазар поради ползите по схемата DEPB. Затова искането беше отхвърлено.
2.5. Дъмпингов марж
(44)
Дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент. Когато експортните цени се основаваха на цени за трети страни, бяха изчислени подходящи CIF стойности чрез увеличаване на цената франко завод за трети страни със среднопретеглената разлика, по видове продукти, между нивата за Общността за цена франко завод и цена CIF.
(45)
Сравнението показа дъмпингов марж в обхват от 15 до 25 %. Припомня се, че при Jindal беше установен отрицателен дъмпингов марж (вж. съображение 26 по-горе).
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.1. Неизползван капацитет
(46)
През ПРП свободният капацитет на всички известни индийски износители беше оценен на 32 000 тона. Въпреки това следва да се отбележи, че от това общо количество 25 000 тона са на индийски износители с 0 % антидъмпингово мито. Вероятно е евентуалното отменяне на антидъмпинговите мерки да има слабо въздействие върху експортната политика на тези дружества. Следователно само около 7 000 тона са на индийски производители с антидъмпингово мито различно от 0 %. Този свободен капацитет, който по време на ПРП представляваше приблизително 30 % от общия обем на вноса на разглеждания продукт от Индия в Общността и 3 % от потреблението в Общността, би могъл да бъде насочен към Общността, ако мерките бъдат отменени.
3.2. Стимули за пренасочване на обеми на продажбите към Общността
(47)
На базата на сравнение на различни видове бе установено, че експортните цени за трети страни на включени в представителната извадка индийски износители с дъмпингов марж различен от 0 % през ПРП, са с 20 до 30 % по-ниски от експортните цени за Общността на същите производители износители. Продажбите на тези двама износители за трети страни са били в значителни количества, възлизащи на 80-90 % от общия размер на техните експортни продажби. Затова беше счетено, че равнището на експортните цени за други трети страни може да се разглежда като показател за вероятното ценово равнище при експортни продажби за Общността, ако мерките бъдат отменени.
(48)
Някои от най-големите пазари на ПЕТ фолио по света са защитени с високи тарифи. По-конкретно, вносът на ПЕТ фолио от Индия за САЩ подлежи на антидъмпингови мита, вариращи между 2,32 % и 24,11 % и изравнителни мита, вариращи между 9 % и 25,27 % в зависимост от съответния индийски износител.
3.3. Заключение
(49)
Следователно се стига до заключението, че, предвид относителните ценови равнища, свободния капацитет и отбелязаните по-горе стимули, съществува вероятност: i) от продължаване на дъмпинга, ii) от увеличаване на количествата, изнасяни за Общността, ако действащите антидъмпингови мерки се отменят.
Г.2. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА ОБЩНОСТТА
(50)
Четирима производители от Общността (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA и Toray Plastics Europe) напълно съдействаха на разследването. През ПРП те съставляваха около 95 % от продукцията на Общността. Така те представляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(51)
Отбелязва се, че положението по отношение на продукцията на Общността на ПЕТ фолио се е променило от времето на първоначалното разследване. В действителност Kodak Industrie (Франция) вече не произвежда ПЕТ фолио в Общността, а компанията 3M е прехвърлила своята дейност на I.T.P. SpA, (Италия), която преобразува своите инсталации за нови и различни производства. Необходимо е също така да се отбележи, че след като от 1 май 2004 г. Чешката република е член на Европейския съюз, дружеството Fatra a.s. (установено в Чешката република) съставлява част от продукцията на Общността.
Г.3. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА ОБЩНОСТТА
1. Потребление на пазара на Общността
(52)
Общото потребление на Общността беше установено въз основа на статистическите данни на Евростат за вноса, продажбите за Общността от производството на Общността и продажбите на други производители от Общността.
Таблица 1
Потребление в Общността
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
253 890
250 231
251 612
257 177
Индекс (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
В сравнение с 2003 г. потреблението през ПРП е нараснало с 1 % (повече от 3 000 тона).
2. Внос от Индия, Бразилия и Израел: обем, пазарен дял и цени на вноса
(54)
Обемът на вноса в Общността от Индия е нараснал с 86 % между 2003 г. и ПРП, а пазарният дял се е увеличил от 5 % на 9 %, докато цените са намалели с 12 %. Информацията се основава на статическите данни на Евростат.
Таблица 2
Внос от Индия
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
12 597
15 972
23 912
23 472
Индекс (2003 = 100)
100
127
190
186
Пазарен дял
5 %
6 %
10 %
9 %
Цени EUR/тон
2 005
1 890
1 866
1 755
Индекс (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
Вносът от Бразилия и Израел, за който се установи, че заобикаля мерките, както беше посочено в съображение 2 по-горе, е намалял рязко след въвеждането на антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса от Индия и върху този внос. Цените на ПЕТ фолио с произход от тези страни са се увеличили с 219 %, след като бяха наложени действия срещу заобикалянето на мерките.
Таблица 3
Внос от Бразилия и Израел
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
6 855
5 527
271
419
Индекс (2003 = 100)
100
91
5
6
Пазарен дял
2 %
2 %
0 %
0 %
Цени EUR/тон (данни от Евростат)
1 581
1 741
4 170
3 461
Индекс (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Все пак трябва да се има предвид фактът, че при настоящото разследване беше установено, че Jindal не осъществява дъмпинг и че за други дружества (особено Flex Industries Limited и Polyplex Corporation Limited) в предишни разследвания не е установено да осъществяват дъмпинг. Съответно при настоящото разследване ще се разглежда само вносът от Индия и вносът, при който е било установено заобикаляне на мерките. Дъмпинговият внос от Индия и вносът, който подлежи на мита срещу заобикаляне на мерките, е намалял със 70 % между 2003 г. и ПРП - вж. таблица 4 по-долу. Рязкото намаляване на този внос до голяма степен се дължи на предприемането на действия срещу заобикалянето на мерките върху вноса от Бразилия и Израел.
Таблица 4
Внос от Индия + Бразилия + Израел
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
10 383
8 881
3 618
2 766
Индекс (2003 = 100)
100
86
35
27
Пазарен дял
4 %
4 %
1 %
1 %
Цени EUR/тон
1 855
1 852
1 891
1 785
Източник Евростат и данни на компаниите
3. Внос от други трети страни
(57)
Вносът от други трети страни е нараснал с 24 % по време на разглеждания период (от 62 000 тона през 2003 г. на около 77 000 през ПРП), а пазарният дял в Общността, съответстващ на този внос, е нараснал с 5 процентни пункта (от 25 % на 30 %). Основно внос е правен от Южна Корея, САЩ, Тайланд и ОАЕ. Средната цена на тон е намаляла с 11 % между 2003 г. и ПРП. Цифрите се основават на данни на Евростат.
Таблица 5
Държава
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Южна Корея
Обем на вноса
(тонове)
25 895
23 983
22 225
23 878
Индекс (2003 = 100)
100
93
86
92
Пазарен дял
10 %
10 %
9 %
9 %
Цени EUR/тон
2 137
2 146
2 239
2 098
САЩ
Обем на вноса
14 611
18 636
20 544
13 432
Индекс (2003 = 100)
100
128
141
92
Пазарен дял
6 %
7 %
8 %
5 %
Цени EUR/тон
7 575
6 067
4 974
6 690
Тайланд
Обем на вноса
2 858
6 511
8 647
8 647
Индекс (2003 = 100)
100
228
303
303
Пазарен дял
1 %
3 %
3 %
3 %
Цени EUR/тон
1 742
1 764
1 811
1 758
ОАЕ
Обем на вноса
(тона)
1
26
2 478
5 898
Индекс (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Пазарен дял
0 %
1 %
2 %
Цени EUR/тон
2 872
1 854
1 790
Общо Южна Корея, САЩ, Тайланд и ОАЕ
Обем на вноса
(тонове)
43 366
49 157
53 894
51 855
Индекс (2003 = 100)
100
80
100
110
Пазарен дял
17 %
20 %
21 %
20 %
Общо държави, различни от Индия, Бразилия и Израел.
Обем на вноса
(тонове)
62 300
65 683
74 191
77 054
Индекс (2003 = 100)
100
105
119
124
Пазарен дял
25 %
26 %
30 %
30 %
Цена
Среднопретеглена цена EUR/тон
3 848
3 756
3 431
3 428
Индекс
100
98
90
89
4. Икономическо състояние на производството на Общността
(58)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на производството на Общността.
4.1. Продукция, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(59)
През разглеждания период капацитетът е останал стабилен (около 190 000 тона), а продукцията и оползотворяването на капацитета са намалели с 4 %.
Таблица 6
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Продукция в тонове
176 682
175 465
165 348
168 875
Индекс (2003 = 100)
100
99
94
96
Капацитет в тонове
190 694
185 863
186 721
189 832
Индекс (2003 = 100)
100
97
98
100
Оползотворен капацитет
93 %
94 %
89 %
89 %
Индекс (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2. Запаси
(60)
Запасите от разглеждания продукт са намалели между 2003 и 2004 г. от 23 929 тона на 22 241 тона, слабо са се повишили през 2005 г. и са намалели до 21 272 тона през ПРП. Намаляването се дължи главно на спад в производството.
Таблица 7
Запаси
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Тонове
23 929
22 241
23 209
21 272
Индекс (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3. Обем на продажбите за несвързани клиенти в Общността и пазарен дял
(61)
Обемите, продадени от производството на Общността на несвързани клиенти на пазара на Общността, са намалели с 5 % между 2003 г. и 2005 г. от 142 755 тона на 135 956 тона, увеличили са се слабо между 2005 г. и ПРП, но са достигнали само 98 % от нивото на продажбите от 2003 г. Продажбите на свързани дружества са били незначителни (движили са се между 200 и 300 тона за всяка година от разглеждания период). Освен това пазарният дял на производството на Общността е намалял с 2 процентни пункта между 2003 г. и ПРП.
Таблица 8
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем на продажбите Тонове
142 755
144 282
135 956
139 212
Индекс (2003 = 100)
100
101
95
98
Пазарен дял в общото потребление
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4. Продажни цени и разходи
(62)
Единичните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период (от 2 891 EUR/тон през 2003 г. на 2 819 EUR/тон през ПРП), намалял е и средният разход на тон - от 3 216 EUR/тон през 2003 г. на 3 137 EUR/тон през ПРП. Това намаляване на разходите е осъществено въпреки значителното повишаване на средната цена на повечето суровини (поради покачването на цените на нефта). Тези цифри показват, че за да избегне загуба на голям пазарен дял, производството на Общността не е могло да покрие изцяло производствените си разходи със своите продажни цени.
Таблица 9
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Среднопретеглена цена
(EUR/тон)
2 891
2 865
2 929
2 819
Индекс
100
99
101
98
Среднопретеглен разход
(EUR/тон)
3 216
3 112
3 152
3 137
Индекс (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5. Растеж
(63)
Производството на Общността е загубило пазарен дял на пазар, отбелязващ слаб растеж през разглеждания период.
4.6. Заетост, производителност и работни заплати
(64)
Равнището на заетостта в производството на Общността е спаднало с 13 % между 2003 г. и ПРП. Въпреки че средната работна заплата на служител е нараснала с 5 %, са осъществени мерки за рационализация и производителността на служител е нараснала с 9 %. Така разходите за труд на тон продукция са намалели с 4 %.
Таблица 10
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Заетост
2 263
2 112
2 027
1 978
Индекс (2003 = 100)
100
93
90
87
Производителност тон/служител
78
83
82
85
Индекс (2003 = 100)
100
106
104
109
Заплати в 000 EUR
138 876
132 916
129 098
127 375
Индекс (2003 = 100)
100
96
93
92
Средна заплата на служител
61 362
62 922
63 669
64 407
Индекс (2003 = 100)
100
103
104
105
Заплати на произведен тон
786
758
781
754
Индекс (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7. Доходност и възвръщаемост на инвестициите
(65)
Доходността от продажбите представлява печалбата, реализирана от продажби на разглеждания продукт в Общността. Възвръщаемостта от инвестиции е изчислена на основата на възвръщаемостта от общи активи.
(66)
Доходността и възвръщаемостта на инвестициите за продажби на разглеждания продукт за несвързани клиенти в Общността, въпреки слабото подобрение през 2004 г. и 2005 г., са останали отрицателни през целия разглеждан период. През ПРП както доходността, така и възвръщаемостта на инвестициите са особено ниски (доходност - 11 % и възвръщаемост на инвестициите - 3,1 %), като отново спадат след 2005 г.
Таблица 11
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Доходност
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Индекс (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Възвръщаемост на инвестициите
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Индекс (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8. Паричен поток
(67)
Тенденцията при паричния поток се е влошила, особено през ПРП.
Таблица 12
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Паричен поток в 000 EUR
35 305
34 690
21 980
15 128
Индекс (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9. Инвестиции и способност за набиране на капитал
Таблица 13
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Инвестиции в 000 EUR
21 745
18 131
16 772
17 724
Индекс (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
Между 2003 г. и ПРП инвестициите за производство на ПЕТ фолио са намалели с 18 %. През ПРП стойността на инвестициите е нараснала с 6 % в сравнение с положението от 2005 г., но в сравнение с 2003 г. те са останали на по-ниско ниво. По време на разследването се установи, че инвестиции са правени предимно за подобряване на качеството на продукта и за поддържане на производствения капацитет.
(69)
Ниското ниво на инвестициите до голяма степен се обяснява с факта, че дружествата майки от производството на Общността изглежда не са били заинтересовани да инвестират или предоставят гаранции за инвестиции в непечеливши дейности като производството на ПЕТ фолио в Европа.
4.10. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от последиците от предходен дъмпинг
(70)
Анализът по отношение на размера на дъмпинга отчита факта, че са налице действащи мерки за премахване на причиняващия вреди дъмпинг. Както беше посочено по-горе, наличната информация показва, че един от производителите износители, включени в представителната извадка, продължава да продава на Общността на дъмпингови цени. Въпреки че установеният дъмпингов марж е значителен, неговото въздействие върху състоянието на производството на Общността през ПРП не е било съществено, като се има предвид, че пазарният дял на дъмпинговия внос от Индия и вноса, за който е установено, че заобикаля мерките, представляват 1 % от общото потребление на Общността. Jindal определено е допринесъл за влошаване на състоянието на производството на Общността. Въпреки това трябва да се има предвид и това, че дори ако вносът от Jindal се изключи от анализа, производството на Общността не би било в състояние да се възстанови от предходен дъмпинг след налагането на антидъмпингови мерки през 2001 г. поради заобикаляне на мерките (срещу което бяха приети мерки едва в края на 2004 г.) и неподходящите гаранции, които бяха отменени едва миналата година. Не бива да се забравя, че преди налагането на мита срещу избягване на мерките и отменянето на гаранциите, нивото на вноса от индийски дружества, при които е установен дъмпинг, е било три пъти по-високо, отколкото през ПРП.
5. Заключение относно състоянието на пазара на Общността
(71)
Обемът на потреблението на ПЕТ фолио на пазара на Общността е нараснал с 1 %, докато обемът на продажбите на производството на Общността е спаднал с 2 %.
(72)
Икономическото състояние на производството на Общността се е влошило по отношение на повечето фактори за определяне на вредата: продукция, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета (- 4 %), обем на продажбите (- 2 %) и стойност (- 5 %), пазарен дял (- 2 процентни пункта), паричен поток и доходност, инвестиционна активност и възвръщаемост на инвестициите.
(73)
Усилията за преструктуриране, осъществени от производството на Общността по отношение на заетостта, намаляването на разходите и увеличаването на производителността на служителите, не са могли да неутрализират въздействието от повишаването на цените на суровините през разглеждания период. Производствените разходи са били по-високи от продажната цена. Това съвпада с ниското ценово равнище на дъмпинговия внос от Индия и други държави, за които е установено, че заобикалят мерките. Все пак се отбелязва, че ценовият натиск върху производството на Общността отчасти е бил причинен от вноса на Jindal, за който беше установено, че не е дъмпингов през ПРП и е съставлявал около 90 % от общия внос на ПЕТ фолио от Индия.
(74)
Като се има предвид посоченото, положението на производството на Общността все още е нестабилно и всяко увеличаване на дъмпинговия внос по всяка вероятност ще влоши това състояние.
Г.4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ПРИЧИНЯВАНЕ НА ВРЕДА
(75)
Както беше отбелязано по-горе, състоянието на производството на Общността все още е нестабилно. Ще има значително увеличаване на дъмпинговия внос, ако антидъмпинговите мерки се премахнат. Както беше посочено по-горе в съображение 46, индийските износители, които подлежат на антидъмпингово мито, имат потенциала да увеличат обема на своя износ в значителна степен и както беше посочено в съображение 48, някои от най-големите експортни пазари на ПЕТ фолио в света са защитени с високи тарифи, особено пазарът на ПЕТ фолио в САЩ.
(76)
При отсъствието на антидъмпингови мита индийският дъмпингов внос би могъл да упражнява сериозен ценови натиск върху пазара на Общността. Следователно налице са ясни признаци, че има вероятност от повторно причиняване на вреда.
(77)
Като се има предвид посоченото, ако производството на Общността бъде изложено на увеличени обеми на внос от Индия на дъмпингови цени, това би причинило допълнително влошаване на неговото финансово състояние. Следователно на тази основа се стига до заключението, че отменянето на мерките спрямо Индия по всяка вероятност би довело до повторно причиняване на вреда за производството на Общността.
Г.5. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(78)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше преценено дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки би било срещу интереса на Общността като цяло.
(79)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали определянето на интереса на Общността се основава на оценката на всички различни интереси, които са засегнати, т.е. тези на производството на Общността, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
(80)
Следва да бъде припомнено, че при първоначалното разследване беше счетено, че приемането на мерки не противоречи на интересите на Общността. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане и следователно анализ на ситуация, в която вече са налице антидъмпингови мерки, позволява оценяването на всякакво нередно отрицателно въздействие върху заинтересованите страни от настоящите антидъмпингови мерки.
(81)
На тази основа беше проучено дали въпреки заключенията за вероятност от повторението на причиняващия вреди дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Общността да продължи прилагането на мерките в този конкретен случай.
(82)
За да се оцени вероятното въздействие от налагане или липса на налагане на мерки, беше поискана информация от всички заинтересовани страни, за които или беше известно, че са заинтересовани, или се бяха представили. На тази основа Комисията разпрати въпросници до производството на Общността, 9 несвързани вносители и 23 ползватели. Освен това Комисията се свърза и с всички други известни производители от Общността, които не бяха предоставили исканата информация в полза на разследването, за да получи основна информация за тяхната продукция и продажби.
1. Въздействие върху производството на Общността
(83)
Припомня се, че производството на Общността все още е в уязвимо състояние, както беше посочено в съображения 58-74.
(84)
Продължаването на мерките се очаква да облекчи изкривяването на пазара и потискането на цените. Мерките биха дали възможност на производството на Общността най-малкото да запази своите продажби и да печели от икономиите от мащаба.
(85)
В противен случай, ако се прекратят антидъмпинговите мерки, е вероятно отрицателната тенденция във финансовото състояние на производството на Общността да продължи и дори да се влоши. Производството на Общността ясно се характеризира със спад в приходите поради понижени цени и намаляващ пазарен дял.
(86)
Съответно продължаването на антидъмпинговите мерки би било в интерес на производството на Общността.
2. Въздействие върху вносители и ползватели
(87)
Само един вносител/ползвател и четири ползватели сътрудничиха на разследването и предоставиха пълни отговори. Те представляват 16,3 % от общото потребление на Общността на ПЕТ фолио и са посочили, че продължаването на антидъмпинговите мита не би имало значително въздействие върху техните дружества.
3. Заключение относно интереса на Общността
(88)
Като се вземат предвид всички посочени фактори, се стига до заключението, че налагането на мерки не би имало значително отрицателно въздействие, ако изобщо има такова, върху състоянието на ползвателите и вносителите на разглеждания продукт.
(89)
На тази основа се прави заключение, че не са налице убедителни доводи да не се продължат антидъмпинговите мерки заради интереса на Общността.
Д. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(90)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча продължаването на съществуващите мерки. На страните също така беше даден срок да представят становища във връзка с настоящото оповестяване.
(91)
Въз основа на изложените факти и съображения се заключава, че в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент частичното междинно преразглеждане, проведено само за Jindal, следва да бъде прекратено и антидъмпинговото мито от 0 %, наложено в първоначалното разследване върху вноса на ПЕТ фолио, произвеждано и изнасяно за Европейската общност от Jindal, да бъде запазено.
(92)
Във връзка с преразглеждането с оглед изтичане на срока на мерките, предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент и въз основа на горните заключения, антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на ПЕТ фолио с произход от Индия, следва да бъдат продължени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Частичното междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия, обикновено деклариран с кодове по КН ex39206219 и ex39206290, доколкото тези мерки засягат индийския производител износител Jindal Poly Films Limited, се прекратява.
Член 2
1. С настоящото се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ), попадащо под кодове по КН ex39206219 (ТАРИК кодове 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 и 3920621994) и ex39206290 (кодове по ТАРИК 3920629033 и 3920629094), с произход от Индия.
2. Ставката на антидъмпинговото мито, приложимо към нетната цена франко границата на Общността преди обмитяване на продуктите, произведени от изброените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
New Delhi - 110 003,
Индия
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301, (U.P.),
Индия
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400 057,
Индия
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
New Delhi 110 001,
Индия
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039,
Индия
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
Индия
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
New Delhi 110-002
Индия
3,5
A753
Всички останали дружества
17,3
A999
3. Когато някоя страна представя достатъчно доказателства на Комисията
-
че не е изнасяла стоките, описани в параграф 1 в периода от 1 април 1999 г. до 31 март 2000 г. и от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г.,
-
че не е свързана с никой от износителите или производителите, които подлежат на мерките, наложени с Регламент (ЕО) № 366/2006, и
-
че е изнасяла разглежданите стоки след периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. или че е приела неотменимо договорно задължение за износ на значително количество за Общността,
тогава Съветът, с обикновено мнозинство, по предложение, внесено от Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени параграф 2 чрез добавяне на тази страна в списъка на дружествата, които подлежат на антидъмпингови мерки, както е посочено в таблицата в параграф 2, като окончателното мито е среднопретеглената митническа ставка от 3,5 %.
4. С настоящото окончателното остатъчно антидъмпингово мито, приложимо за внос от Индия, посочено в параграф 2, се въвежда и за внос на същото фолио от полиетилен терефталат, изпращано от Бразилия и от Израел (независимо дали е декларирано като произхождащо от Бразилия или от Израел) (кодове по ТАРИК 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) с изключение на продуктите, произвеждани от:
Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Бразилия (Допълнителен код по ТАРИК A569);
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Израел (Допълнителен код по ТАРИК A570);
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibbutz Hanita, 22885, Израел (Допълнителен код по ТАРИК A691).
5. Прилагат се действащите разпоредби относно митническите задължения, освен ако не е предвидено друго.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 30 октомври 2007 година.
REGLAMENTO (CE) No 1292/2007 DEL CONSEJO
de 30 de octubre de 2007
por el que se impone un derecho antidumping definitivo a las importaciones de películas de tereftalato de polietileno (PET) originarias de la India, tras una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 384/96, y se da por concluida una reconsideración provisional parcial de tales importaciones, de conformidad con el artículo 11, apartado 3, de dicho Reglamento
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) (en lo sucesivo, «el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 11, apartados 2 y 3,
Vista la propuesta presentada por la Comisión, previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas vigentes
(1)
En virtud del Reglamento (CE) no 1676/2001 (2), modificado en último lugar por el Reglamento (CE) no 1424/2006 (3), el Consejo estableció derechos antidumping definitivos sobre las importaciones de películas de tereftalato de polietileno (PET) originarias, entre otros países, de la India. Las medidas objeto de las presentes reconsideraciones consistían en un derecho antidumping ad valorem, comprendido entre el 0 % y el 18 %, sobre las importaciones de determinados exportadores y un tipo de derecho residual del 17,3 % sobre las importaciones de las demás empresas. La investigación que dio lugar al Reglamento (CE) no 1676/2001 modificado se denominará, en lo sucesivo, «la investigación inicial».
(2)
Las medidas impuestas a las importaciones de la India en la investigación inicial se ampliaron mediante el Reglamento (CE) no 1975/2004 del Consejo (4) a las importaciones de películas de PET procedentes de Brasil e Israel, independientemente de que se declararan originarias de uno de ambos países.
(3)
Mediante la Decisión 2001/645/CE (5), la Comisión aceptó los compromisos ofrecidos por cinco productores indios en relación con la investigación inicial. Estos compromisos fueron derogados mediante la Decisión 2006/173/CE (6).
(4)
En virtud del Reglamento (CE) no 367/2001, modificado en último lugar por el Reglamento (CE) no 1124/2007 (7), el Consejo estableció un derecho compensatorio definitivo sobre las importaciones de películas de PET originarias de la India. Las medidas consistían en un derecho ad valorem, comprendido entre el 7 % y el 19,1 %, sobre las importaciones de determinados exportadores, y un tipo de derecho residual del 19,1 % sobre las importaciones de las demás empresas. La investigación que dio lugar al Reglamento (CE) no 367/2006 modificado se denominará, en lo sucesivo, «la investigación antisubvención anterior».
2. Solicitud de reconsideración
(5)
Los días 23 de mayo y 3 de julio de 2006 respectivamente, la Comisión recibió una petición de reconsideración por expiración, de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, y una petición de reconsideración provisional parcial, con arreglo al apartado 3 del mismo artículo, limitada al examen del dumping practicado por Jindal Poly Films Limited (en lo sucesivo, «Jindal»), de los siguientes productores comunitarios: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH y Nuroll SpA (en lo sucesivo, «los demandantes»). Los demandantes representan una proporción importante del total de la producción comunitaria de película de PET.
(6)
Los demandantes alegaron poseer y facilitaron indicios razonables de lo siguiente: a) es probable que continúe o reaparezca el dumping con el consiguiente perjuicio a la industria comunitaria, y b) las circunstancias que motivaron las medidas impuestas a Jindal por dumping han cambiado y estos cambios son de naturaleza persistente.
3. Investigación
(7)
Habiendo determinado, previa consulta al Comité consultivo, que existían suficientes pruebas para justificar el inicio de una reconsideración por expiración, de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, y una reconsideración provisional parcial, con arreglo al apartado 3 del mismo artículo, la Comisión inició estas dos reconsideraciones los días 22 de agosto (8) y 25 de agosto de 2006 (9) respectivamente mediante la publicación de sendos anuncios en el Diario Oficial de la Unión Europea.
(8)
El ámbito de la reconsideración provisional parcial se limitaba al examen del dumping ejercido por Jindal. Se determinó un período de investigación para ambas reconsideraciones (en lo sucesivo, «el período de investigación» o PIR) entre el 1 de julio de 2005 y el 30 de junio de 2006. El análisis de las tendencias pertinentes para determinar la probabilidad de una continuación o reaparición del perjuicio abarcó el período que va del año 2003 al final del período de investigación de ambas reconsideraciones (en lo sucesivo, «el período considerado»).
4. Partes interesadas
(9)
La Comisión informó oficialmente del inicio de la reconsideración por expiración a los productores exportadores, los representantes del país exportador, los productores comunitarios y los importadores y los usuarios notoriamente afectados. En relación con ambas reconsideraciones, se brindó a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus opiniones por escrito y de solicitar ser oídas en el plazo fijado en el anuncio de inicio.
(10)
Se concedió una audiencia a todas las partes interesadas que la solicitaron y que mostraron que existían razones particulares por las que debían ser oídas.
(11)
En lo que concierne a la reconsideración por expiración, a la vista del número aparentemente considerable de productores exportadores de películas de PET en la India cuyos nombres figuraban en la solicitud, en el anuncio de inicio se estableció la utilización de técnicas de muestreo para la investigación de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Con objeto de decidir si era necesario recurrir al muestreo y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra, se pidió a todos los productores exportadores que se dieran a conocer y que facilitaran, tal y como se especificaba en el anuncio de inicio, información básica sobre sus actividades relacionadas con las películas de PET durante el período de investigación. Seis productores exportadores de la India manifestaron su disposición a cooperar. De estos, se seleccionaron tres empresas para la muestra (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited y Jindal), a las que se remitió un cuestionario. Estas empresas constituían el mayor volumen representativo de exportaciones a la Comunidad de películas de PET que, razonablemente, podían investigarse en el tiempo disponible, de conformidad con el artículo 17, apartado 1, del Reglamento de base.
(12)
Asimismo, la Comisión envió cuestionarios a todas las partes notoriamente afectadas o que se dieron a conocer en los plazos establecidos en el anuncio de inicio. Se recibieron respuestas completas de cuatro productores comunitarios, los tres productores exportadores objeto del muestreo, un importador/usuario y cuatro usuarios.
(13)
La Comisión recabó y comprobó toda la información que consideró necesaria para la determinación del dumping y el perjuicio, y con objeto de establecer la probabilidad de que se mantengan o reaparezcan dichos problemas, así como si el mantenimiento de las medidas sería favorable al interés de la Comunidad. Se llevaron a cabo inspecciones in situ en los locales de las siguientes partes interesadas:
a)
productores comunitarios:
-
Dupont Teijin Films (Luxemburgo),
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Alemania),
-
Nuroll SpA (Italia),
-
Toray Plastics Europe (Francia);
b)
productores exportadores de la India:
-
Ester Industries Limited (Nueva Delhi),
-
Garware Polyester Limited (Aurungabad),
-
Jindal Poly Films Limited (Nueva Delhi);
c)
importadores/usuarios vinculados de la Comunidad:
-
Rexor SAS (Francia);
d)
importadores/usuarios:
-
Coverne SpA (Italia);
e)
usuarios:
-
Safta SpA (Italia),
-
Metalvuoto SpA (Italia).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(14)
El producto afectado es el mismo que en la investigación inicial, la película de tereftalato de polietileno (PET) originaria de la India, declarada habitualmente con los códigos NC ex39206219 y ex39206290.
2. Producto similar
(15)
Al igual que en la investigación inicial, se concluyó que la película de PET producida y vendida en el mercado nacional de la India, la película de PET exportada a la Comunidad desde la India y la película de PET producida y vendida por los productores comunitarios tenían las mismas características físicas y técnicas básicas y los mismos usos. Por lo tanto, deben considerarse productos similares a efectos de lo dispuesto en el artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. RECONSIDERACIÓN PROVISIONAL PARCIAL: DUMPING
1. Valor normal
(16)
A fin de determinar el valor normal, se verificó en primer lugar que las ventas totales en el mercado nacional de Jindal fueran representativas de conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, es decir, que representaran como mínimo el 5 % del volumen total de ventas del producto afectado exportado a la Comunidad.
(17)
Se comprobó a continuación si el total de las ventas en el mercado nacional de cada tipo de producto representaba como mínimo el 5 % del volumen de ventas del mismo tipo de producto exportado a la Comunidad.
(18)
En el caso de aquellos tipos de producto cuyas ventas en el mercado nacional representaban como mínimo el 5 % del volumen de ventas del mismo tipo de producto exportado a la Comunidad, se examinó entonces si había habido un volumen de ventas suficiente en el curso de operaciones comerciales normales, de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Respecto a cada tipo de producto, en los casos en que el volumen de ventas en el mercado nacional por encima del coste de producción representaba más del 80 % de las ventas, el valor normal se estableció con arreglo al precio medio ponderado pagado efectivamente por todas las ventas en dicho mercado. Para aquellos tipos de producto con respecto a los cuales el volumen de transacciones rentables era igual o inferior al 80 %, pero no inferior al 10 % de las ventas, el valor normal se basó únicamente en el precio medio ponderado pagado de hecho por las ventas rentables en el mercado nacional. Para los tipos de producto en los que menos de un 10 % en el volumen de ventas en el mercado nacional se realizaba a un precio no inferior a los costes unitarios, se consideró que el tipo de producto afectado no se vendía en el curso de operaciones comerciales normales y que, en consecuencia, el valor normal debía calcularse con arreglo al artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
(19)
En el caso de los tipos de producto con respecto a los cuales los precios en el mercado nacional del productor exportador no pudieron utilizarse para establecer el valor normal, debido a una representatividad insuficiente de las ventas o a su inexistencia en el curso de operaciones comerciales normales, el valor normal se calculó con arreglo a los gastos de producción habidos por el productor exportador afectado más una cantidad razonable en concepto de gastos de venta, generales y administrativos y de beneficios, de conformidad con el artículo 2, apartados 3 y 6, del Reglamento de base.
(20)
Los gastos de venta, generales y administrativos se basaron en los costes de esta índole habidos por el productor exportador en relación con sus ventas del producto afectado en el mercado nacional, que se consideraron representativas. El margen de beneficio se calculó con arreglo a la media ponderada del margen de beneficio de la empresa para aquellos tipos de producto vendidos en el mercado nacional en cantidades suficientes en el curso de operaciones comerciales normales.
2. Precio de exportación
(21)
La mayor parte de las ventas de exportación del producto afectado a la Comunidad en el período de investigación se habían hecho a clientes independientes. Por lo tanto, la determinación del precio de exportación se basó en el precio de exportación realmente abonado o pagadero, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(22)
Algunos de los productos exportados se vendieron a una empresa comunitaria vinculada. La empresa vinculada no vendió las mercancías directamente, sino que las transformó de forma sustancial, hasta el punto de no considerarse factible el cálculo del precio de exportación del producto exportado a partir del precio de reventa del producto transformado, conforme a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base. Los precios que cobró Jindal a esta empresa vinculada se compararon a los precios que pidió a sus clientes no vinculados de la Comunidad durante el período de investigación, en relación con los mismos tipos de producto. Puesto que se determinó que estos dos grupos de precios eran homogéneos respecto a cada tipo de producto, se concluyó que los precios cobrados por Jindal a su empresa vinculada en la Comunidad podían considerarse fiables y, por tanto, podían utilizarse para calcular el precio de exportación.
3. Comparación
(23)
El valor normal y el precio de exportación se compararon franco fábrica. A fin de garantizar una comparación correcta, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a la comparabilidad de los precios, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. En consecuencia, se realizó en su caso una serie de ajustes a fin de tener en cuenta las diferencias en materia de descuentos, reducciones, transporte, seguros, manipulación, descarga y costes accesorios, envasado, crédito y comisiones, a partir de pruebas contrastadas.
(24)
Jindal pidió que se le aplicara un ajuste del valor normal por el derecho de importación no recaudado de conformidad con el sistema de licencias previas sobre las importaciones de materias primas utilizadas en la fabricación de mercancías destinadas a la exportación. El sistema de licencias previas permite la importación de materias primas libres de derechos, a condición de que la empresa exporte una cantidad y un valor correspondientes de producto acabado determinados de conformidad con las normas de importación-exportación (standard input-output norms, SION) oficialmente establecidas. Las importaciones amparadas en el sistema de licencias previas pueden utilizarse para la producción de mercancías de exportación o para el reabastecimiento de los insumos de origen nacional utilizados para producir esas mercancías. La empresa alegó que se había exportado el producto afectado a la CE para cumplir los requisitos del sistema de licencias previas con respecto a las materias primas importadas. No se llegó a ninguna conclusión en cuanto a la concesión del ajuste solicitado, dado que, de todos modos, se determinó que esta empresa no había practicado dumping durante el período de investigación, de manera que un posible ajuste no repercutiría en el resultado final de la investigación de reconsideración.
4. Margen de dumping
(25)
El margen de dumping se determinó comparando el valor normal medio ponderado y el precio de exportación medio ponderado, de conformidad con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base.
(26)
Esta comparación puso de manifiesto un margen de dumping negativo.
5. Naturaleza duradera del cambio de circunstancias
(27)
Asimismo, de acuerdo con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, se examinó si era razonable esperar que las conclusiones a que se llegó en el curso de la investigación eran de naturaleza duradera.
(28)
A este respecto, cabe recordar que en dos investigaciones consecutivas finalizadas mediante el Reglamento (CE) no 1676/2001 y el Reglamento (CE) no 390/2005 del Consejo (10) se determinó que Jindal no había incurrido en dumping. Esta conclusión se reafirma en la investigación actual, y nada indica que la falta de dumping no sea de naturaleza duradera.
(29)
Por consiguiente, se considera que las medidas que se aplican a Jindal en la actualidad son efectivas para la consecución de los resultados previstos y deben mantenerse sin cambios.
D. RECONSIDERACIÓN POR EXPIRACIÓN
D.1. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
1. Observaciones preliminares
(30)
Según datos de Eurostat, el volumen del producto afectado que se importó a la Comunidad desde la India se elevó a 23 472 toneladas durante el período de investigación. De esta cantidad, los tres productores exportadores que participaron en la muestra produjeron en torno al 97 % del producto durante el período de investigación y Jindal sumó por sí sola alrededor del 90 % del volumen total de exportaciones de la India a la CE durante el mismo período.
(31)
Durante el período de investigación de la investigación inicial (del 1 de abril de 1999 al 31 de marzo de 2000), el volumen de importaciones de la India se situó en 50 590 toneladas. Durante el período de investigación de la investigación antisubvención anterior (del 1 de octubre de 2003 al 30 de septiembre de 2004), el volumen de importaciones de la India se situó en 12 679 toneladas.
2. Importaciones objeto de dumping durante el período de investigación
2.1. Observación preliminar
(32)
Como se ha indicado en el considerando 11, se tomó una muestra de tres productores exportadores. En relación con Jindal, se aplican las conclusiones expuestas en los considerandos 16 a 26.
2.2. Valor normal
(33)
A fin de determinar el valor normal correspondiente a Garware y Ester, se verificó en primer lugar que las ventas totales en el mercado nacional de cada productor exportador notificadas fueran representativas de conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, es decir, que representaran como mínimo el 5 % del volumen total de ventas del producto afectado exportado a la Comunidad.
(34)
Se comprobó a continuación si el total de las ventas en el mercado nacional de cada tipo de producto representaba como mínimo el 5 % del volumen de ventas del mismo tipo de producto exportado a la Comunidad.
(35)
En el caso de aquellos tipos de producto cuyas ventas en el mercado nacional representaban como mínimo el 5 % del volumen de ventas del mismo tipo de producto exportado a la Comunidad, se examinó entonces si había habido un volumen de ventas suficiente en el curso de operaciones comerciales normales, de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Respecto a cada tipo de producto, en los casos en que el volumen de ventas en el mercado nacional por encima del coste de producción representaba más del 80 % de las ventas, el valor normal se estableció con arreglo al precio medio ponderado pagado efectivamente por todas las ventas en dicho mercado. Para aquellos tipos de producto con respecto a los cuales el volumen de transacciones rentables era igual o inferior al 80 %, pero no inferior al 10 % de las ventas, el valor normal se basó únicamente en el precio medio ponderado pagado de hecho por las ventas rentables en el mercado nacional. Para los tipos de producto en los que menos de un 10 % en volumen de ventas en el mercado nacional se realizaba a un precio no inferior a los costes unitarios, se consideró que el tipo de producto afectado no se vendía en el curso de operaciones comerciales normales y que, en consecuencia, el valor normal debía calcularse con arreglo al artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
(36)
En el caso de los tipos de producto con respecto a los cuales los precios en el mercado nacional del productor exportador no pudieron utilizarse para establecer el valor normal, debido a una representatividad insuficiente de las ventas o a su inexistencia en el curso de operaciones comerciales normales, el valor normal se calculó con arreglo a los gastos de producción habidos por el productor exportador afectado más una cantidad razonable en concepto de gastos de venta, generales y administrativos y de beneficios, de conformidad con el artículo 2, apartados 3 y 6, del Reglamento de base.
(37)
Los gastos de venta, generales y administrativos se basaron en los gastos de este tipo habidos por el productor exportador en relación con sus ventas del producto afectado en el mercado nacional, que se consideraron representativas. El margen de beneficio se calculó con arreglo a la media ponderada del margen de beneficio de la empresa para aquellos tipos de producto vendidos en el mercado nacional en cantidades suficientes en el curso de operaciones comerciales normales.
2.3. Precio de exportación
(38)
En lo referente a la determinación de los precios de exportación, cabe recordar que la investigación actual pretende determinar si el dumping continuaría o reaparecería en caso de que se derogaran las medidas protectoras. En este contexto, la determinación de los precios de exportación utilizados en el cálculo del dumping no puede limitarse a un examen de la política de los exportadores en el pasado, sino que debe examinar también la evolución probable de los precios de exportación en el futuro. Dicho de otro modo, debe determinarse la fiabilidad de los precios de exportación en el pasado como indicadores de precios de exportación probables en el futuro.
(39)
Dado que hubo compromisos de precios durante parte del período de investigación, se estudió especialmente si la existencia de tales compromisos había repercutido en los precios de exportación del pasado de manera que resultaran poco fiables para la previsión de su política de exportación en el futuro. Cabe mencionar asimismo que los compromisos de precios de Garware y Ester se retiraron el 9 de marzo de 2006, mientras que el período de investigación cubre del 1 de julio de 2005 al 30 de junio de 2006. En el caso de Garware y de Ester, se determinó que las transacciones de exportación que tuvieron lugar durante el período de investigación mientras el compromiso de los precios estaba en vigor se hicieron a precios suficientemente próximos a los precios mínimos de importación como para generar dudas sobre si podía considerarse que estos precios fueran de carácter duradero y se hubieran fijado independientemente de dichos precios mínimos. En el considerando 28 del Reglamento (CE) no 366/2006 del Consejo (11) se hace un razonamiento similar.
(40)
Por lo que se refiere a Garware, las transacciones realizadas durante el período de investigación tras la retirada del compromiso cubren en torno a un 20 % del volumen total de exportaciones y se realizaron regularmente después de esta fecha. Teniendo en cuenta los volúmenes exportados tras la expiración del compromiso el 8 de marzo de 2006, se considera que los precios de estas transacciones representan significativamente la política de precios de Garware de no haber existido ningún compromiso. Por consiguiente, se utilizaron los precios de estas transacciones para calcular el precio de exportación de todas las cantidades exportadas por Garware durante todo el período de investigación.
(41)
En lo referente a Ester, las transacciones realizadas durante el período que siguió a la retirada del compromiso solo cubren un 5 % del volumen total y se limitaron a un período muy breve inmediatamente posterior a la retirada del compromiso. Por tanto, los precios de estas transacciones no pueden considerarse representativos de los precios de exportación que hubiera aplicado la empresa de no haber existido el compromiso. Como se ha indicado en el considerando 39, los precios de exportación a la Comunidad fijados por Ester antes de la retirada del compromiso estaban muy próximos a los precios mínimos de importación. Además, se comprobó que los precios de exportación de Ester a otros terceros países, analizados tanto por una base media ponderada como por tipo de producto, eran significativamente inferiores a los precios de exportación a la Comunidad, por lo que es probable que, a falta de compromisos, dichos precios de exportación a la Comunidad se hubiesen ajustado a los precios de exportación de los productos de ese mismo tipo a terceros países. Por consiguiente, se llegó a la conclusión de que los precios de exportación de Ester a la Comunidad estando el compromiso en vigor no podían utilizarse para establecer precios de exportación fiables a tenor de lo dispuesto en el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, en el contexto de la presente reconsideración de expiración. Puesto que Ester vendía el producto afectado en cantidades importantes en el mercado mundial durante el período de investigación, se decidió determinar el precio de exportación a partir de los precios realmente abonados o pagaderos a todos los terceros países por los modelos vendidos a la Comunidad durante la parte del período de investigación en que estuvo en vigor el compromiso. En relación con la parte del período de investigación posterior a la retirada del compromiso, el precio de exportación se estableció a partir de los precios realmente abonados o pagaderos a la Comunidad.
2.4. Comparación
(42)
El valor normal y el precio de exportación se compararon franco fábrica. A fin de garantizar una comparación correcta, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que afectaban a la comparabilidad de los precios, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. En consecuencia, se aplicaron, en su caso, una serie de ajustes a fin de tener en cuenta las diferencias en materia de transporte, seguro, manipulación, carga y costes accesorios, envasado, crédito y comisiones, a partir de pruebas contrastadas.
(43)
Los productores exportadores solicitaron, en relación con un número limitado de exportaciones, que se aplicara un ajuste al precio de exportación de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra k), del Reglamento de base, basado en el importe de los beneficios recibidos por la exportación con arreglo al sistema de cartilla de derechos posterior a la exportación. De acuerdo con este sistema, los créditos recibidos al exportar el producto afectado podían utilizarse para contrarrestar los derechos de aduana debidos sobre las importaciones de cualesquiera mercancías o bien podían venderse libremente a otras empresas. Además, no existe ninguna limitación que imponga la obligación de utilizar las mercancías importadas exclusivamente para la fabricación del producto exportado. Los productores no demostraron que el beneficio obtenido con arreglo al sistema de cartilla de derechos posterior a la exportación afectase a la comparabilidad de los precios y, en particular, que los clientes pagaran sistemáticamente precios distintos en el mercado nacional debido a los beneficios vinculados a este sistema. Por lo tanto, se rechazó la solicitud.
2.5. Margen de dumping
(44)
El margen de dumping se determinó comparando el valor normal medio ponderado y el precio de exportación medio ponderado, de conformidad con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base. En caso de que los precios de exportación se basaran en los precios aplicados a terceros países, los valores cif correspondientes se calcularon añadiendo al precio franco fábrica aplicado a terceros países la diferencia media ponderada, por tipo de producto, entre los precios franco fábrica y los precios cif aplicados a la Comunidad.
(45)
Esta comparación puso de relieve un margen de dumping entre el 15 % y el 25 %. Cabe recordar que en el caso de Jindal, se determinó un margen de dumping negativo (véase el considerando 26).
3. Evolución de las importaciones en caso de derogación de las medidas
3.1. Capacidades no utilizadas
(46)
Durante el período de investigación, se estimaron en 32 000 toneladas las capacidades no utilizadas de todos los exportadores conocidos de la India. No obstante, debe mencionarse que, de este importe total, alrededor de 25 000 toneladas se atribuyen a exportadores de la India con un derecho antidumping del 0 %. No es probable que una posible derogación de las medidas antidumping repercuta en gran medida en la política de exportación de estas empresas. Por consiguiente, solo se atribuye en torno a 7 000 toneladas a exportadores de la India con un derecho antidumping que difiera del 0 %. Estas últimas capacidades no utilizadas, que representaron durante el período de investigación aproximadamente el 30 % del volumen total de importación del producto afectado de la India a la Comunidad y el 3 % del consumo comunitario, podrían dirigirse a la Comunidad en caso de que se derogaran las medidas.
3.2. Incentivos para reorientar los volúmenes de ventas a la Comunidad
(47)
Con arreglo a una comparación de modelo a modelo, los precios de exportación a terceros países de los exportadores de la India objeto de muestreo con un margen de dumping distinto al 0 % fueron, durante el período de investigación, entre un 20 % y un 30 % inferiores a los precios de exportación a la Comunidad de los mismos productores exportadores. Estos dos exportadores a terceros países vendieron cantidades importantes del producto, ya que sumaron entre un 80 % y un 90 % de las ventas totales de exportación. Por tanto, se consideró que el precio de exportación a otros terceros países puede constituir un indicador de los precios probables de las ventas de exportación a la Comunidad en caso de derogarse las medidas.
(48)
Algunos de los mayores mercados de exportación de películas de PET en el mundo están protegidos por aranceles elevados. Concretamente, las importaciones de películas de PET de la India a los EE.UU. están sujetas a derechos antidumping que oscilan entre el 2,32 % y el 24,11 %, y los derechos compensatorios se sitúan entre el 9 % y el 25,27 %, en función del exportador de la India en cuestión.
3.3. Conclusión
(49)
Por todo lo expuesto, se ha llegado a la conclusión de que, teniendo en cuenta los niveles relativos de precios, las capacidades no utilizadas y los citados incentivos, se considera probable: i) que continúe el dumping y ii) que aumenten las cantidades exportadas a la Comunidad en caso de que se supriman las medidas antidumping en vigor.
D.2. DEFINICIÓN DE LA INDUSTRIA DE LA COMUNIDAD
(50)
Cuatro productores comunitarios (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA y Toray Plastics Europe) cooperaron plenamente en la investigación. Durante el período de investigación, representaban el 95 % de la producción comunitaria. Por lo tanto, constituyen la industria de la Comunidad a tenor del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base.
(51)
Cabe indicar que la situación de la producción de películas de PET en la Comunidad ha cambiado desde la investigación inicial. De hecho, Kodak Industrie (Francia) ha dejado de producir películas de PET en la Comunidad y 3M ha transferido su actividad a ITP SpA (Italia), que está reconvirtiendo sus instalaciones hacia distintas producciones nuevas. Debe señalarse asimismo que, dado que la República Checa es miembro de la Unión Europea desde el 1 de mayo de 2004, la empresa Fatra as (establecida en este país) forma parte de la producción comunitaria.
D.3. SITUACIÓN EN EL MERCADO COMUNITARIO
1. Consumo en el mercado comunitario
(52)
La determinación del consumo comunitario total se basó en las estadísticas de importación de Eurostat, las ventas a la Comunidad de la industria de la Comunidad y las ventas de otros productores comunitarios.
Cuadro 1
Consumo comunitario
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Volumen (toneladas)
253 890
250 231
251 612
257 177
Índice (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
Comparado con el año 2003, el consumo durante el período de investigación o PIR aumentó en un 1 % (más de 3 000 toneladas).
2. Importaciones de la India, Brasil e Israel: volumen, cuota de mercado y precios de la importación
(54)
El volumen de importaciones a la Comunidad desde la India aumentó un 86 % entre 2003 y el período de investigación, la cuota de mercado ascendió de un 5 % a un 9 %, y se registró un descenso de los precios del 12 %. Estos datos se basan en estadísticas de Eurostat.
Cuadro 2
Importaciones procedentes de la India
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Volumen (toneladas)
12 597
15 972
23 912
23 472
Índice (2003 = 100)
100
127
190
186
Cuota de mercado
5 %
6 %
10 %
9 %
Precios (EUR/t)
2 005
1 890
1 866
1 755
Índice (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
Las importaciones de Brasil e Israel, que como se indicó en el considerando 2 eludían las medidas, descendieron abruptamente a raíz de que se les aplicaran también las medidas antidumping impuestas a las importaciones de la India. Los precios de las películas de PET originarias de estos países aumentaron un 219 % tras la imposición de las medidas antielusión.
Cuadro 3
Importaciones de Brasil e Israel
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Volumen (toneladas)
6 855
5 527
271
419
Índice (2003 = 100)
100
91
5
6
Cuota de mercado
2 %
2 %
0 %
0 %
Precios (EUR/t) -Datos de Eurostat-
1 581
1 741
4 170
3 461
Índice (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
No obstante, es conveniente tener en cuenta que en la investigación actual no se ha detectado que Jindal haya incurrido en dumping, y tampoco se detectó en investigaciones anteriores que ninguna de las demás empresas (especialmente, Flex Industries Limited y Polyplex Corporation Limited) incurrieran en dumping. Por tanto, en la investigación actual solo deben tomarse en consideración las importaciones objeto de dumping por parte de la India y las importaciones que, según se ha constatado, eludieron las medidas antidumping. Las importaciones objeto de dumping de la India y las importaciones sujetas a derechos antielusión descendieron un 70 % entre 2003 y el período de investigación (véase el cuadro 4). Este descenso tan acusado se debe, en gran medida, a la imposición de medidas antielusión a las importaciones de Brasil e Israel.
Cuadro 4
Importaciones de India + Brasil + Israel
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Volumen (toneladas)
10 383
8 881
3 618
2 766
Índice (2003 = 100)
100
86
35
27
Cuota de mercado
4 %
4 %
1 %
1 %
Precios (EUR/t)
1 855
1 852
1 891
1 785
Fuente: Eurostat y datos de las empresas.
3. Importaciones de otros terceros países
(57)
Las importaciones de otros terceros países se incrementaron un 24 % durante el período considerado (de unas 62 000 toneladas en 2003 a aproximadamente 77 000 toneladas durante el período de investigación), y la cuota de mercado en la Comunidad correspondiente a estas importaciones aumentó 5 puntos porcentuales (del 25 % al 30 %). Las principales importaciones fueron de Corea del Sur, EE.UU., Tailandia y los Emiratos Árabes Unidos. El precio medio por tonelada disminuyó un 11 % entre 2003 y el período de investigación. Estos datos se basan en estadísticas de Eurostat.
Cuadro 5
País
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Corea del Sur
Volumen de importaciones
(toneladas)
25 895
23 983
22 225
23 878
Índice (2003 = 100)
100
93
86
92
Cuota de mercado
10 %
10 %
9 %
9 %
Precios (EUR/t)
2 137
2 146
2 239
2 098
EE.UU.
Volumen de importaciones
14 611
18 636
20 544
13 432
Índice (2003 = 100)
100
128
141
92
Cuota de mercado
6 %
7 %
8 %
5 %
Precios (EUR/t)
7 575
6 067
4 974
6 690
Tailandia
Volumen de importaciones
2 858
6 511
8 647
8 647
Índice (2003 = 100)
100
228
303
303
Cuota de mercado
1 %
3 %
3 %
3 %
Precios (EUR/t)
1 742
1 764
1 811
1 758
Emiratos Árabes Unidos
Volumen de importaciones
(toneladas)
1
26
2 478
5 898
Índice (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Cuota de mercado
0 %
1 %
2 %
Precios (EUR/t)
2 872
1 854
1 790
Total Corea del Sur, EE.UU., Tailandia y Emiratos Árabes Unidos
Volumen de importaciones
(toneladas)
43 366
49 157
53 894
51 855
Índice (2003 = 100)
100
80
100
110
Cuota de mercado
17 %
20 %
21 %
20 %
Total de países (excepto India, Brasil e Israel)
Volumen de importaciones
(toneladas)
62 300
65 683
74 191
77 054
Índice (2003 = 100)
100
105
119
124
Cuota de mercado
25 %
26 %
30 %
30 %
Precio
Precio medio ponderado (EUR/t)
3 848
3 756
3 431
3 428
Índice
100
98
90
89
4. Situación económica de la industria de la Comunidad
(58)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los índices y factores económicos pertinentes en relación con la situación de la industria de la Comunidad.
4.1. Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(59)
En el período considerado, la capacidad permaneció estable (en torno a las 190 000 toneladas) y la producción y la utilización de la capacidad disminuyeron un 4 %.
Cuadro 6
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Producción (toneladas)
176 682
175 465
165 348
168 875
Índice (2003 = 100)
100
99
94
96
Capacidad (toneladas)
190 694
185 863
186 721
189 832
Índice (2003 = 100)
100
97
98
100
Utilización de la capacidad
93 %
94 %
89 %
89 %
Índice (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2. Existencias
(60)
Las existencias del producto afectado descendieron entre 2003 y 2004 de 23 929 toneladas a 22 241 toneladas, aumentaron ligeramente en 2005 y disminuyeron a 21 272 toneladas durante el período de investigación. El descenso se debió básicamente a una reducción de la producción.
Cuadro 7
Existencias
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Toneladas
23 929
22 241
23 209
21 272
Índice (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3. Volumen de ventas a clientes no vinculados en la Comunidad y cuota de mercado
(61)
El volumen de ventas de la industria de la Comunidad a clientes no vinculados del mercado comunitario descendió un 5 % entre 2003 y 2005 (de 142 755 toneladas a 135 956 toneladas) y aumentó ligeramente entre 2005 y el período de investigación, pero solo alcanzó un 98 % del nivel de ventas en 2003. Las ventas a las empresas vinculadas fueron de escasa importancia (oscilaron entre 200 y 300 toneladas por año en el período considerado). Además, la cuota de mercado de la industria de la Comunidad disminuyó en 2 puntos porcentuales entre 2003 y el período de investigación.
Cuadro 8
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Volumen de ventas (en toneladas)
142 755
144 282
135 956
139 212
Índice (2003 = 100)
100
101
95
98
Cuota de mercado en consumo total
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4. Precios de venta y costes
(62)
Los precios unitarios de venta se redujeron un 2 % durante el período considerado (de 2 891 EUR/t en 2003 a 2 819 EUR/t durante el período de investigación), al igual que el coste medio por tonelada, que descendió de 3 216 EUR/t en 2003 a 3 137 EUR/t durante el período de investigación. Este descenso de los costes se produjo a pesar de que los costes medios de la mayor parte de las materias primas aumentaron considerablemente (debido al incremento en los precios del petróleo). Estos datos ponen de manifiesto que, para evitar la pérdida de una cuota de mercado excesiva, la industria de la Comunidad no estaba en posición de cubrir completamente sus costes de producción con sus precios de venta.
Cuadro 9
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Precio medio ponderado
(EUR/t)
2 891
2 865
2 929
2 819
Índice
100
99
101
98
Coste medio ponderado
(EUR/t)
3 216
3 112
3 152
3 137
Índice (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5. Crecimiento
(63)
La industria de la Comunidad perdió cuota de mercado en un mercado en ligera expansión durante el período considerado.
4.6. Empleo, productividad y salarios
(64)
El nivel de empleo en la industria de la Comunidad disminuyó un 13 % entre 2003 y el período de investigación. Si bien el salario medio por trabajador por cuenta ajena aumentó un 5 %, se llevó a cabo un esfuerzo de racionalización, y la productividad por trabajador se incrementó un 9 %. De este modo, el nivel de los costes laborales por tonelada producida se redujo un 4 %.
Cuadro 10
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Empleo
2 263
2 112
2 027
1 978
Índice (2003 = 100)
100
93
90
87
Productividad (toneladas por trabajador)
78
83
82
85
Índice (2003 = 100)
100
106
104
109
Salarios (en miles EUR)
138 876
132 916
129 098
127 375
Índice (2003 = 100)
100
96
93
92
Salario medio por trabajador
61 362
62 922
63 669
64 407
Índice (2003 = 100)
100
103
104
105
Salarios por tonelada producida
786
758
781
754
Índice (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7. Rentabilidad y rendimiento de las inversiones
(65)
La rentabilidad de las ventas es el beneficio generado por las ventas del producto afectado en la Comunidad. El rendimiento de las inversiones se ha calculado a partir del rendimiento de los activos totales.
(66)
A pesar de algunas mejoras en 2004 y 2005, la rentabilidad y rendimiento de las inversiones respecto a las ventas del producto afectado a clientes no vinculados de la Comunidad fueron negativos durante todo el período considerado. Durante el período de investigación, tanto la rentabilidad como el rendimiento de las inversiones fueron particularmente bajos (la rentabilidad se situó en un - 11 % y el rendimiento de las inversiones, en un - 3,1 %), y registraron nuevos descensos después de 2005.
Cuadro 11
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Rentabilidad
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Índice (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Rendimiento de la inversión
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Índice (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8. Flujo de caja
(67)
El flujo de caja mostró una acusada tendencia a la baja durante el período de investigación.
Cuadro 12
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Flujo de caja (en miles EUR)
35 305
34 690
21 980
15 128
Índice (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9. Inversiones y capacidad de reunir capital
Cuadro 13
2003
2004
2005
PIR (1.7.2005-30.6.2006)
Inversiones (en miles EUR)
21 745
18 131
16 772
17 724
Índice (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
Entre 2003 y el período de investigación, las inversiones para la producción de películas de PET diminuyeron un 18 %. Durante el período de investigación, el valor de las inversiones se incrementó un 6 % respecto a la situación en 2005, pero, en comparación con 2003, siguió estando a un nivel más bajo. Durante la investigación, se determinó que las inversiones se realizaron básicamente para mejorar la calidad del producto y mantener la capacidad de producción.
(69)
El bajo nivel de inversiones se explica, en gran medida, por el hecho de que las empresas matrices de la industria de la Comunidad no parecieran interesadas en invertir o facilitar garantías de inversiones en actividades no rentables como la producción de películas de PET en Europa.
4.10. Magnitud del margen de dumping y recuperación respecto a los efectos de prácticas de dumping anteriores
(70)
En el análisis relativo a la magnitud del margen de dumping, se tiene en cuenta que existen medidas en vigor encaminadas a eliminar el dumping. Como ya se señaló anteriormente, la información disponible indica que uno de los productores exportadores de la muestra sigue vendiendo a la Comunidad a precios de dumping. Si bien se ha detectado un margen de dumping notable, este no ha incidido especialmente en la situación de la industria de la Comunidad durante el período de investigación, dado que la cuota de mercado de los productos importados de la India y las importaciones que, según se constató, eludieron las medidas antidumping constituyeron el 1 % del consumo comunitario total. Jindal contribuyó indudablemente a que se agravase la situación de la industria de la Comunidad. Sin embargo, debe tomarse también en consideración que, aunque se excluyeran del análisis las importaciones de Jindal, la industria de la Comunidad no habría podido recuperarse del dumping anterior, una vez introducidas en 2001 las medidas antidumping, debido a la elusión constatada (contra la cual no se adoptaron medidas hasta finales de 2004) y la inadecuación de los compromisos, que no se retiraron hasta el año pasado. No debe olvidarse que, antes de que se dictaran los derechos antielusión y se eliminaran los compromisos, el nivel de las importaciones procedentes de empresas indias que habían practicado el dumping era más de tres veces superior al nivel durante el período de investigación.
5. Conclusión sobre la situación del mercado comunitario
(71)
El volumen de películas de PET consumidas en el mercado comunitario aumentó un 1 %, mientras que el volumen de ventas de la industria de la Comunidad disminuyó un 2 %.
(72)
La situación económica de la industria de la Comunidad empeoró en relación con la mayor parte de los factores causantes de perjuicio: producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad (- 4 %), volumen de ventas (- 2 %) y valor (- 5 %), cuota de mercado (- 2 puntos porcentuales), flujo de caja y rentabilidad, inversiones y rendimiento de la inversión.
(73)
Los esfuerzos de reestructuración realizados por la industria de la Comunidad en lo referente al empleo, el recorte de gastos y el aumento de la productividad por trabajador no fueron suficientes para contrarrestar el incremento de los precios de las materias primas en el período considerado. Los costes de producción fueron superiores a los precios de las ventas, lo que coincidió con el bajo nivel de precios de las importaciones de la India objeto de dumping y de los otros países que, según se constató, eludieron las medidas antidumping. No obstante, cabe señalar que la presión sobre los precios de la industria de la Comunidad fue causada, en parte, por las importaciones de Jindal (empresa que, según se constató, no practicó dumping durante el período de investigación), que constituyeron el 90 % de las importaciones totales de películas de PET procedentes de la India.
(74)
Teniendo en cuenta todo lo expuesto, puede considerarse que la situación de la industria de la Comunidad sigue siendo precaria y que cualquier aumento de importaciones objeto de dumping agravaría probablemente esta situación.
D.4. PROBABILIDAD DE QUE PROSIGA O REAPAREZCA EL DUMPING
(75)
Como se ha indicado, la industria de la Comunidad todavía está en una situación precaria. La supresión de las medidas antidumping implicaría un aumento considerable de las importaciones objeto de dumping. Como se expuso en el considerando 46, los exportadores indios sujetos a un derecho antidumping tienen el potencial para aumentar considerablemente su volumen de exportaciones y, como se señala en el considerando 48, algunos de los mayores mercados de exportación de películas de PET en el mundo están protegidos por aranceles elevados, especialmente el mercado estadounidense de este producto.
(76)
A falta de derechos antidumping, las importaciones indias objeto de dumping podrían ejercer una presión significativa en los precios del mercado comunitario. Por lo tanto, hay indicios claros de la probabilidad de que reaparezca el perjuicio.
(77)
Considerando lo anterior, si la industria de la Comunidad estuviera expuesta a volúmenes mayores de exportaciones de la India a precios de dumping, su situación financiera se deterioraría en mayor medida. Se concluye de todo lo expuesto que, con toda probabilidad, la derogación de las medidas contra la India redundaría en la reaparición del perjuicio para la industria de la Comunidad.
D.5. INTERÉS COMUNITARIO
(78)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si el mantenimiento de las medidas antidumping vigentes sería contrario al interés de la Comunidad en su conjunto.
(79)
Con arreglo al artículo 21 del Reglamento de base, se estudió si la determinación del interés comunitario se basaba en un examen de los diversos intereses implicados, es decir, los de la industria de la Comunidad, los importadores y los usuarios del producto considerado.
(80)
Cabe recordar que en la investigación inicial se consideró que la adopción de medidas no era contraria al interés de la Comunidad. Además, el hecho de que la actual investigación sea de reconsideración, en la que se analiza, por tanto, una situación en que las medidas antidumping ya han estado en vigor, permite evaluar cualquier efecto negativo de las medidas antidumping vigentes sobre las partes afectadas.
(81)
Sobre esta base se determinó si, a pesar de las conclusiones acerca de la probabilidad de reaparición del dumping, existían razones de peso para pensar que en este caso particular el mantenimiento de las medidas afectaría negativamente a los intereses de la Comunidad.
(82)
A fin de evaluar la probable repercusión de la imposición o la no imposición de medidas, se solicitó información a todas las partes interesadas notoriamente afectadas o que se dieron a conocer. A este efecto, la Comisión envió cuestionarios a la industria de la Comunidad, a nueve importadores no vinculados y a veintitrés usuarios. Además, la Comisión se puso en contacto con los demás productores comunitarios conocidos que no facilitaron la información solicitada para cooperar en la investigación, a fin de obtener información básica sobre su producción y sus ventas.
1. Impacto en la industria de la Comunidad
(83)
Se recuerda que la industria de la Comunidad se encuentra aún en una situación vulnerable, como se expone en los considerandos 58 a 74.
(84)
Se espera que la continuación de las medidas redunde positivamente en la distorsión del mercado y la contención de los precios. Las medidas permitirían a la industria de la Comunidad, por lo menos, mantener sus ventas y beneficiarse de economías de escala.
(85)
De otro modo, en caso de que no se impongan medidas antidumping, es probable que prosiga o empeore la tendencia negativa en la situación financiera de la industria de la Comunidad, que se ha visto especialmente afectada por la pérdida de ingresos debido al bajo nivel de los precios y la cuota de mercado en descenso.
(86)
Por lo tanto, el mantenimiento de las medidas antidumping redundaría en interés de la industria de la Comunidad.
2. Impacto en los importadores y usuarios
(87)
Un solo importador/usuario y cuatro usuarios cooperaron en la investigación y facilitaron respuestas completas. Todos ellos, que representan el 16,3 % del consumo comunitario total de películas de PET, indicaron que la prolongación de los derechos antidumping no tendría ninguna repercusión importante en sus empresas.
3. Conclusión sobre el interés comunitario
(88)
Teniendo en cuenta todos los factores mencionados, se concluye que la imposición de medidas no tendría ningún efecto negativo significativo, si lo tuviera, en la situación de los usuarios y los importadores del producto afectado.
(89)
A la luz de todo lo anterior, se concluye que no hay motivos de peso contrarios a la continuación de las medidas antidumping por lo que al interés comunitario se refiere.
E. MEDIDAS ANTIDUMPING
(90)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en los que se tiene intención de basar la recomendación de mantener las medidas vigentes. También se concedió un plazo para presentar observaciones tras la comunicación.
(91)
De acuerdo con los hechos y las consideraciones expuestos, se concluye que, de conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, debe concluir la reconsideración provisional parcial en curso limitada a la empresa Jindal y debe mantenerse el derecho antidumping del 0 % impuesto en la investigación inicial a las importaciones de películas de PET producidas y exportadas a la Comunidad Europea por dicha empresa.
(92)
En relación con la reconsideración de expiración, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, y teniendo en cuenta las conclusiones anteriores, es conveniente mantener las medidas antidumping aplicables a las importaciones de películas de PET procedentes de la India.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
Se da por terminada la reconsideración provisional parcial de las medidas antidumping aplicables a las importaciones de películas de tereftalato de polietileno (PET) originarias, entre otros países, de la India, declaradas generalmente con los códigos NC ex39206219 y ex39206290, en relación con el productor exportador indio Jindal Poly Films Limited.
Artículo 2
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de película de politereftalato de etileno (PET) correspondientes a los códigos NC ex39206219 (códigos TARIC 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 y 3920621994) así como ex39206290 (códigos TARIC 3920629033 y 3920629094), originaria de la India.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto, franco frontera de la Comunidad, antes del despacho de aduana, será el siguiente para los productos originarios de:
Empresa
Derecho definitivo
(%)
Código TARIC adicional
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar
Behind South Extension Part-1
Nueva Delhi-110 003
India
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60
Noida 201 301, (U.P.)
India
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House
50-A, Swami Nityanand Marg
Vile Parle (East)
Mumbai 400 057
India
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road
Nueva Delhi 110 001
India
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor
17 Co-operage Road
Mumbai 400 039
India
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1
Noida 201 301
Dist. Gautam Budh Nagar
Uttar Pradesh
India
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
Nueva Delhi 110-002
India
3,5
A753
Todas las demás empresas
17,3
A999
3. En caso de que cualquiera de las partes presente a la Comisión suficientes pruebas de que
-
no exportó las mercancías contempladas en el apartado 1 durante los períodos del 1 de abril de 1999 al 31 de marzo de 2000 y del 1 de julio de 2005 al 30 de junio de 2006,
-
no está relacionada con ningún exportador o productor sujeto a las medidas establecidas en el Reglamento (CE) no 366/2006, y
-
ha exportado las mercancías en cuestión tras el período del 1 de julio de 2005 al 30 de junio de 2006, o ha suscrito una obligación contractual irrevocable de exportar una cantidad significativa a la Comunidad,
el Consejo, por mayoría simple y a propuesta de la Comisión, previa consulta al Comité consultivo, podrá modificar el apartado 2 añadiendo dicha parte a la lista de las empresas sujetas a medidas antidumping que figura en el cuadro de dicho artículo, siendo el derecho definitivo un tipo de derecho medio ponderado del 3,5 %.
4. El derecho antidumping residual definitivo aplicable a las importaciones de la India establecido en el apartado 2 se amplía a las importaciones de la misma película de politereftalato de etileno procedente de Brasil o de Israel (independientemente de que se declare o no como originaria de Brasil o Israel) (códigos TARIC 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031 y 3920629092) con excepción de la producida por:
Terphane Ltda BR 101, km 101, Ciudad de Cabo de Santo Agostinho, Estado de Pernambuco (Brasil) (código TARIC adicional A569),
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israel (código TARIC adicional A570),
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibbutz Hanita, 22885, Israel (código TARIC adicional A691).
5. Salvo disposición en contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Luxemburgo, el 30 de octubre de 2007.