РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1098/2007 НА СЪВЕТА
от 18 септември 2007 година
за създаване на многогодишен план за запасите от треска в Балтийско море и за риболовните предприятия, които експлоатират тези запаси, за изменение на Регламент (ЕИО) № 2847/93 и за отмяна на Регламент (ЕО) № 779/97
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 37 от него,
като взе предвид предложението на Комисията,
като взе предвид становището на Европейския парламент (1),
като има предвид, че:
(1)
Според обявеното неотдавна научно становище на Международния съвет за изследване на морето (ICES), запасът от риба треска в подучастъци на ICES от 25 до 32 в Балтийско море е намалял до нива, при които рибата страда от понижена репродуктивна способност, и експлоатацията на запаса няма устойчив характер.
(2)
Според обявеното неотдавна научно становище на ICES запасът от риба треска в подучастъци на ICES 22, 23 и 24 в Балтийско море е прекомерно експлоатиран и е достигнал нива, при които треската е изложена на риск от понижена репродуктивна способност.
(3)
Необходимо е да се вземат мерки за изготвяне на многогодишен план за управление на риболовните зони със запаси от треска в Балтийско море.
(4)
Целта на плана е да гарантира, че експлоатацията на запасите от треска в Балтийско море може да се извършва при устойчиви икономически, екологични и социални условия.
(5)
Регламент (ЕО) № 2371/2002 от 20 декември относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на Общата политика в областта на рибарството (2), inter alia, включва изискването за постигане на тази цел Общността да възприеме подхода за прилагане на предпазни мерки за защита и опазване на запасите, за да осигури тяхната устойчива експлоатация и намали до минимум въздействието на риболова върху морските екосистеми. Общността следва да се стреми към постепенно прилагане на екосистемен подход към управлението на риболова и да допринася за ефикасността на риболовните дейности в рамките на един икономически жизнеспособен и конкурентоспособен риболовен сектор, като гарантира справедлив жизнен стандарт на лицата, които зависят от риболова на балтийска треска, и същевременно отчита интересите на потребителите.
(6)
За да се постигне тази цел, източният запас трябва да бъде възстановен до разумни биологични граници, а по отношение и на двата запаса следва да се гарантира, че ще бъдат поддържани нива на пълен капацитет на възпроизводство, даващи възможност за достигане на най-високи дългосрочни добиви.
(7)
Това може да се постигне чрез създаване на подходящ метод за постепенно намаляване на риболовното усилие в зони, в които се извършва риболов на треска, до съответстващи на целта нива, както и чрез определяне на общия допустим улов (TAC) за запасите от треска на нива, съответстващи на риболовното усилие.
(8)
Тъй като уловът на треска в риболовните зони за херинга и хамсия, както и в риболовните зони за улов на сьомга с хрилна мрежа и заплитаща мрежа е доста ограничен, тези риболовни зони не подлежат на постепенно намаляване на риболовното усилие.
(9)
За да се гарантира стабилност на възможностите за риболов, е целесъобразно да се ограничат измененията на общия допустим улов от година на година.
(10)
Целесъобразен начин на контрол върху риболовното усилие е да се регулира продължителността на периодите, през които е разрешен риболовът на треска. Държавите-членки могат да определят общи дни, през които на всички риболовни кораби от Общността с издигнат флаг е разрешено да отсъстват от пристанището.
(11)
Необходими са контролни мерки в допълнение или чрез дерогация от мерките, предвидени в Регламент (ЕО) № 1627/94 на Съвета от 27 юни 1994 г. относно постановяване на общите разпоредби за специалните разрешителни за риболов (3), Регламент (ЕИО) № 2847/93 на Съвета от 12 октомври 1993 г. относно установяването на система за контрол, приложима към Общата политика в областта на рибарството (4) и Регламент (ЕИО) № 2807/83 на Комисията от 22 септември 1983 г. относно установяване на подробни правила за вписване на информация за улова на риба от държавите-членки (5), с цел да се гарантира спазването на мерките, предвидени в настоящия регламент.
(12)
През първите три години от прилагането му многогодишният план следва да се счита за план за възстановяване по смисъла на член 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002.
(13)
Подучастъци 27 или 28 на ICES могат да бъдат изключени от разпоредбите за управление на риболовното усилие, тъй като в тях уловът е минимален.
(14)
Многогодишният план, предвиден в настоящия регламент, заменя съществуващите договорености относно управлението на риболовното усилие в Балтийско море. Следователно Регламент (ЕО) № 779/97 на Съвета от 24 април 1997 г. за въвеждане на режими на управление на риболовното усилие в Балтийско море (6) следва да бъде отменен,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ПРЕДМЕТ, ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се установява многогодишен план за следните запаси от треска (наричани по-долу „въпросните запаси от треска“) и риболовните предприятия, експлоатиращи тези запаси:
а)
треска, която обитава зона А;
б)
треска, която обитава зони Б и В.
Член 2
Приложно поле
Настоящият регламент се прилага за риболовни кораби на Общността с обща дължина, равна или по-голяма от осем метра, които действат в Балтийско море и в държавите-членки с излаз на Балтийско море (наричани по-долу „заинтересованите държави-членки“). При все това, член 9 се прилага по отношение на кораби с обща дължина, по-малка от осем метра, които действат в Балтийско море.
Член 3
Определения
В допълнение към определенията, установени в член 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002 и в член 2 от Регламент (ЕО) № 2187/2005 на Съвета от 21 декември 2005 г. за опазването на рибните ресурси посредством технически мерки в района на Балтийско море, Белти и протока Оресунд (7), за целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
участъците и подучастъците на Международния съвет за изследване на морето (ICES) са тези, определени в Регламент (ЕИО) № 3880/91 на Съвета от 17 декември 1991 г. относно предоставянето на статистически данни за номиналния улов на държавите-членки, които извършват риболов в североизточната част на Атлантическия океан (8);
б)
„Балтийско море“ означава участъци IIIb, IIIc и IIId на ICES;
в)
„общ допустим улов (TAC)“ е количеството от всеки запас, което може да бъде уловено всяка година;
г)
„VMS“ е системата за наблюдение на кораби съгласно Регламент (ЕО) № 2244/2003 на Комисията от 18 декември 2003 г. за определяне на подробни разпоредби относно системите за наблюдение със сателит на риболовните кораби (9) с всякаква дължина;
д)
„Зона А“ са подучастъци на ICES от 22 до 24;
„зона Б“ са подучастъци на ICES от 25 до 28;
„зона В“ са подучастъци на ICES от 29 до 32;
е)
„дни на отсъствие от пристанището“ е всеки последователен период, равен или по-малък от 24 часа, през който корабът отсъства от пристанището.
ГЛАВА II
ЦЕЛ И ЗАДАЧИ
Член 4
Цел и задачи
Планът следва да гарантира устойчивата експлоатация на въпросните запаси от треска чрез постепенно намаляване и поддържане на процента на смъртност от риболов на нива, не по-ниски от:
а)
0,6 за риба на възраст от 3 до 6 години за запасите от треска в зона А, и
б)
0,3 за риба на възраст от 4 до 7 години за запасите от треска в зони Б и В.
ГЛАВА III
ОБЩ ДОПУСТИМ УЛОВ
Член 5
Определяне на общия допустим улов
1. Всяка година въз основа на предложение от Комисията, Съветът взема решение с квалифицирано мнозинство относно общия допустим улов за следващата година по отношение на въпросните запаси от треска.
2. Общият допустим улов за въпросните запаси от треска се определя в съответствие с членове 6 и 7.
Член 6
Процедура за определяне на ТАС за въпросните запаси от треска
1. Съветът приема общия допустим улов за въпросните запаси от треска, който, според научна оценка, извършена от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (STECF), е по-високата от следните стойности:
а)
общият допустим улов, който би довел до 10-процентно намаление на процента на смъртност от риболов в годината на неговото прилагане, сравнен с оценката за процента на смъртност от риболов за предходната година;
б)
общият допустим улов, който би довел до стойностите на процента на смъртност от риболов, посочени в член 4.
2. В случаите, когато прилагането на параграф 1 би довело до общ допустим улов, надвишаващ с над 15 % този от предходната година, Съветът определя общ допустим улов, който е с 15 % по-висок от общия допустим улов за предходната година.
3. В случаите, когато прилагането на параграф 1 би довело до общ допустим улов, който е с над 15 % по-нисък от този от предходната година, Съветът определя общ допустим улов, който е с 15 % по-нисък от общия допустим улов за предходната година.
4. Параграф 3 не се прилага, ако извършена от STECF научна оценка показва, че процентът на смъртност от риболов в годината на прилагане на общия допустим улов ще надвиши стойността от 1 годишно за риба на възраст от 3 до 6 години за запаса от треска в зона А, или стойността от 0,6 годишно за риба на възраст от 4 до 7 години за запаса от треска в зони Б и В.
Член 7
Дерогация
Чрез дерогация от член 6 Съветът може, когато счете за целесъобразно, да приеме общ допустим улов, който е по-нисък от общия допустим улов, определен в резултат от прилагането на член 6.
ГЛАВА IV
ОГРАНИЧАВАНЕ НА РИБОЛОВНОТО УСИЛИЕ
Член 8
Процедура за определяне на периоди, през които се разрешава риболовът с определени видове съоръжения
1. На риболовните кораби се забранява да извършват риболов с тралове, датски грибове или подобни съоръжения с размер на окото на мрежата равен или по-голям от 90 мм, както и с хрилни мрежи, заплитащи мрежи или с тройни риболовни мрежи с размер на окото на мрежата равен или по-голям от 90 мм, с дънни парагади или с парагади, с изключение на плаващи парагади, оборудвани с дръжки или кърмаци:
а)
от 1 до 30 април в зона А, и
б)
от 1 юли до 31 август в зона Б.
2. При риболов с плаващи парагади на борда не се съхранява треска.
3. Всяка година с квалифицирано мнозинство Съветът определя максималния брой дни на отсъствие от пристанището през следващата година извън периодите, определени в параграф 1, когато риболовът със съоръженията, посочени в параграф 1, е разрешен, в съответствие с правилата, установени в параграфи 4 и 5.
4. В случай че съгласно оценката на STECF процентът на смъртност от риболов за някой от въпросните запаси от треска е с поне 10 % по-висок от минималния процент на смъртност от риболов, определен в член 4, общият брой дни, през които е разрешен риболовът с посочените в параграф 1 съоръжения, се намалява с 10 % спрямо разрешения за текущата година общ брой дни.
5. В случай че съгласно оценката на STECF процентът на смъртност от риболов за някой от въпросните запаси от треска не надвишава с повече от 10 % минималния процент на смъртност от риболов, определен в член 4, общият брой дни, през които е разрешен риболовът с посочените в параграф 1 съоръжения, е равен на разрешения за текущата година общ брой дни, умножен по минималния процент смъртност от риболов, посочен в член 4, и разделен на процента смъртност от риболов, определен съгласно оценката на STECF.
6. Чрез дерогация от параграф 1 на риболовните кораби с обща дължина, по-малка от 12 метра, се разрешава да използват до 5 дни месечно, разделени на периоди от поне 2 последователни дни, от максималния брой дни на отсъствие от пристанището, определени в резултат на прилагането на параграфи 3-5, по време на периодите на забрана, посочени в параграф 1. През тези дни риболовните кораби могат да залагат мрежите си и да разтоварват улов от 6,00 часа в понеделник до 18,00 часа в петък на същата седмица.
Член 16 се прилага за риболовните кораби, посочени в първа алинея, които не притежават разрешително за риболов на треска.
7. По искане на Комисията или на държава-членка, държавите-членки представят на своя уебсайт или предоставят на Комисията и на всички държави-членки описание на системата, прилагана с цел да се гарантира спазването на параграфи 3, 4 и 5.
Член 9
Ограничаване на зоните за риболов
1. Забранено е да се извършва каквато и да било риболовна дейност от 1 май до 31 октомври в зоните, получени чрез последователно свързване посредством румбови линии на следните точки, отчетени съгласно координатната система WGS84:
а)
Зона 1:
-
55° 45′ С, 15° 30′ И
-
55° 45′ С, 16° 30′ И
-
55° 00′ С, 16° 30′ И
-
55° 00′ С, 16° 00′ И
-
55° 15′ С, 16° 00′ И
-
55° 15′ С, 15° 30′ И
-
55° 45′ С, 15° 30′ И
б)
Зона 2:
-
55° 00′ С, 19° 14′ И
-
54° 48′ С, 19° 20′ И
-
54° 45′ С, 19° 19′ И
-
54° 45′ С, 18° 55′ И
-
55° 00′ С, 19° 14′ И
в)
Зона 3:
-
56° 13′ С, 18° 27′ И
-
56° 13′ С, 19° 31′ И
-
55° 59′ С, 19° 13′ И
-
56° 03′ С, 19° 06′ И
-
56° 00′ С, 18° 51′ И
-
55° 47′ С, 18° 57′ И
-
55° 30′ С, 18° 34′ И
-
56° 13′ С, 18° 27′ И.
2. Чрез дерогация от параграф 1 е разрешен риболовът с хрилни мрежи, заплитащи мрежи и с тройни риболовни мрежи с размер на окото на мрежата равен или по-голям от 157 мм, или с плаващи парагади. Никакви други съоръжения не се съхраняват на борда.
3. При риболов с някои от видовете съоръжения, определени в параграф 2, на борда не се съхранява треска.
ГЛАВА V
НАБЛЮДЕНИЕ, ИНСПЕКЦИЯ И КОНТРОЛ
Член 10
Специално разрешително за риболов на треска в Балтийско море
1. Чрез дерогация от член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1627/94 всички кораби на Общността с обща дължина, равна или по-голяма от осем метра, които имат на борда си или използват съоръжения за риболов на треска в Балтийско море в съответствие с член 3 от Регламент (ЕО) № 2187/2005, следва да разполагат със специално разрешително за риболов на треска в Балтийско море.
2. Държавите-членки могат да издават специалното разрешително за риболов на треска, посочено в параграф 1, единствено на кораби на Общността, притежавали през 2005 г. специално разрешително за риболов на треска в Балтийско море в съответствие с точка 6.2.1 от приложение III към Регламент (ЕО) № 27/2005 на Съвета от 22 декември 2004 г. за определяне на риболовните възможности за 2005 г. и свързаните с тях условия за някои рибни запаси и групи рибни запаси, приложими във водите на Общността и за кораби на Общността във води, в които се изискват ограничения върху улова (10). Все пак, дадена държава-членка може да издаде специално разрешително за риболов на треска на кораб на Общността, плаващ под флага на тази държава-членка, който не е разполагал със специално разрешително за риболов през 2005 г., ако гарантира, че на съд с поне равностойна мощност, измерена в киловати (kW), не се разрешава да извършва риболов в Балтийско море с което и да било от съоръженията, посочени в параграф 1.
3. Всяка заинтересована държава-членка изготвя и поддържа списък на корабите, притежаващи специално разрешително за риболов на треска в Балтийско море, и го оповестява на официалната си страница в Интернет.
4. Капитанът на риболовен кораб, за който държава-членка е издала специално разрешително за риболов на треска в Балтийско море, или неговият упълномощен представител, съхранява копие от това разрешително на борда на риболовния кораб.
Член 11
Бордови дневници
1. Чрез дерогация от член 6, параграф 4 от Регламент (ЕИО) № 2847/93 капитаните на всички кораби на Общността с обща дължина, равна или по-голяма от осем метра, водят бордови дневник за своите дейности в съответствие с член 6 от посочения регламент.
Независимо от разпоредбите на първа алинея риболовните кораби с обща дължина между 8 и 10 метра, които съхраняват на борда уловена в зона В треска, водят бордови дневник, съответстващ на разпоредбите, установени в точка 2 от приложение IV към Регламент (ЕИО) № 2807/83.
2. За корабите, оборудвани със система за наблюдение на кораби, държавите-членки проверяват дали получената в центровете за наблюдение на риболова (FMC) информация съответства на дейностите, записани в бордовия дневник, чрез използване на данните от тази система. Тези кръстосани проверки се записват и съхраняват в електронен вид в продължение на три години.
3. Всяка държава-членка поддържа и предоставя на официалния си уебсайт информацията за връзка за подаване на бордовите дневници, декларациите за разтоварване и предварителните нотификации, посочени в член 17 от настоящия регламент.
Член 12
Записване и изпращане на данни за улова по електронен път
Чрез дерогация от член 1 от Регламент (ЕИО) № 2807/83 държавите-членки могат да разрешат на капитана на оборудван със система за наблюдение на кораби риболовен кораб да докладва в бордовия дневник изискваната информация чрез електронни средства. Информацията се предава на FMC в държавата-членка на флага ежедневно след приключване на риболовната дейност за календарния ден. По искане на FMC в крайбрежната държава информацията от бордовия дневник му се предоставя, докато риболовният кораб се намира във водите на тази държава, както и при отправено искане в случай на инспекция.
Член 13
Записване на данни за риболовното усилие
1. Чрез дерогация от член 19б от Регламент (ЕИО) № 2847/93 при напускане или влизане в пристанище или при влизане или напускане на Балтийско море капитанът на риболовен кораб на Общността, разполагащ на борда със съоръженията, посочени в член 8, параграф 1 от настоящия регламент, предава на FMC в държавата-членка на флага отчет за дейността, съдържащ следната информация:
а)
при напускане на пристанище или при влизане в Балтийско море
i)
име на кораба, външен идентификационен знак и радиопозивна;
ii)
дата и час на заминаване от пристанището или на влизане в Балтийско море (местно време);
iii)
зона, в която корабът ще извършва риболов, определена съгласно член 3, буква д);
б)
при влизане в пристанище или при напускане на Балтийско море
i)
име на кораба, външен идентификационен знак и радиопозивна;
ii)
дата и час на влизане в пристанището или на излизане от Балтийско море (местно време).
2. Разпоредбите на параграф 1, буква a), i) и ii) и буква б) не се прилагат за корабите, оборудвани със система за наблюдение.
3. FMC в държавата-членка на флага записва отчета за дейността в електронната си база данни.
4. По искане на крайбрежната държава-членка държавата-членка на флага ѝ предоставя информацията, посочена в параграф 1.
Член 14
Наблюдение и контрол на риболовното усилие
Компетентните органи на държавата-членка на флага извършват наблюдение и контрол на спазването на:
а)
ограниченията на риболовното усилие, предвидени в член 8;
б)
ограниченията на риболовната дейност, предвидени в член 9.
Член 15
Допустимо отклонение в бордовия дневник
Чрез дерогация от член 5, параграф 2 от Регламент (ЕИО) № 2807/83 разрешеното допустимо отклонение в приблизителната оценка в килограми на количествата риба, предмет на общ допустим улов, които се съхраняват на борда на риболовните кораби, е 10 % от цифрата в бордовия дневник, с изключение на риба треска, за която допустимото отклонение е 8 %.
За улов от зони А и Б, който е разтоварен несортиран, разрешеното допустимо отклонение в приблизителната оценка на количествата риба е 10 % от общото количество, което се съхранява на борда.
Член 16
Влизане и излизане от определени зони
1. Риболовен кораб, който притежава специално разрешително за риболов на треска, може да извършва риболов само в една от зоните А, Б или В по време на един риболовен курс.
2. Риболовният кораб може да започва риболовна дейност във водите на Общността в една от зоните А, Б или В само ако на борда му няма риба треска.
Ако без да разтоварва уловената риба, риболовният кораб влезе в пристанище в границите на зоната, където извършва риболов, той може да продължи риболовната си дейност в тази зона с риба треска на борда.
3. Когато риболовен кораб излиза от зона А, Б или В с риба треска на борда, той:
а)
се насочва директно към пристанище извън зоната, в която извършва риболов, и разтоварва улова;
б)
когато корабът излиза от зоната, в която извършва риболов, мрежите се прибират по следния начин, за да не могат да бъдат използвани лесно:
i)
мрежи, тежести и подобни съоръжения се разкачват от техните тралови бордове и теглещи и влачещи въжета и корди;
ii)
мрежите, които са на палубата или над нея, се закрепват здраво за някоя от частите на надстройката.
4. Чрез дерогация от параграфи 1, 2 и 3 през 2008 г. риболовен кораб може да извършва риболов в зони А и Б по време на един риболовен курс и да започва риболовна дейност в която и да е от зоните с налична на борда риба треска само ако количеството ѝ не надвишава 150 kg. Държавите-членки предприемат специални мерки за осигуряване на ефективен контрол. Държавите-членки докладват тези мерки на Комисията до 31 януари 2008 г.
Член 17
Предварително уведомяване
1. Капитанът на риболовен кораб на Общността, който излиза от зона А, Б или В с повече от 300 kg живо тегло риба треска на борда, уведомява компетентните органи на крайбрежната държава-членка, в която ще разтоварва рибата, поне един час преди излизането от зоната относно:
а)
часа и мястото на излизане;
б)
количествата треска и общото тегло на другите видове улов в живо тегло, съхранявани на борда;
в)
наименованието на мястото на разтоварване;
г)
прогнозирания час на пристигане в мястото на разтоварване.
Крайбрежната държава уведомява държавата на флага за разтоварването.
2. Когато риболовен кораб на Общността възнамерява да влезе в пристанище в зоната, където извършва риболов, с повече от 300 kg живо тегло риба треска на борда, капитанът на кораба уведомява компетентните органи на крайбрежната държава-членка, а крайбрежната държава-членка уведомява държавата на флага поне един час преди влизането в пристанището, съобщавайки цялата информация, посочена в параграф 1, букви б), в) и г).
3. Предоставянето на информация, посочена в параграф 1, букви а) и б), не се прилага по отношение на кораби, за които важат разпоредбите на член 12.
4. Параграф 1, буква а) не се прилага за кораби, оборудвани с VMS.
5. Предвидената в параграфи 1 и 2 нотификация може също да бъде извършена от представител на капитана на риболовния кораб на Общността.
Член 18
Указани пристанища
1. Когато на един кораб се съхранява повече от 750 kg живо тегло треска, рибата може да се разтоварва единствено и само в указани пристанища.
2. Всяка държава-членка може да посочи пристанища, в които да се разтоварват количества балтийска треска с живо тегло повече от 750 kg.
3. До 10 октомври 2007 г. всяка държава-членка, която е съставила списък на указаните пристанища, поддържа и оповестява този списък на официалния си уебсайт.
Член 19
Претегляне на риба треска при първото разтоварване
Капитанът на риболовния кораб гарантира, че всяко количество треска, уловена в Балтийско море и разтоварвана в пристанище на Общността, се претегля преди продажбата или транспортирането извън пристанището на разтоварване. Използваните за претеглянето везни се одобряват от компетентните национални органи. Цифрите, получени в резултат на претеглянето, се използват за целите на декларацията, посочена в член 8 от Регламент (ЕИО) № 2847/93.
Член 20
Референтни показатели за инспекция
Всяка държава-членка с излаз на Балтийско море определя конкретни референтни показатели за инспекция. Тези референтни показатели се преразглеждат периодично след извършване на анализ на постигнатите резултати. Референтните показатели подлежат на постоянна промяна, докато не бъдат достигнати определените в приложение I целеви референтни показатели.
Член 21
Забрана за транзитно преминаване и трансбордиране
1. Забранява се транзитното преминаване през зони, в които е забранен уловът на треска, освен ако риболовните съоръжения на борда не са здраво закрепени и прибрани в съответствие с изискванията на член 16, параграф 3, буква б).
2. Трансбордирането на треска е забранено.
Член 22
Транспортиране на балтийска треска
Чрез дерогация от член 8, параграф 1 от Регламент (ЕИО) № 2847/93 капитанът на риболовен кораб с обща дължина, равна или по-голяма от осем метра, попълва декларация за разтоварване, когато рибата се транспортира до място, различно от мястото на разтоварване.
Чрез дерогация от член 13, параграф 4 от Регламент (ЕИО) № 2847/93 транспортните документи, предвидени в член 13, параграф 1 от посочения регламент, отнасящи се до транспортираните количества, се придружават от декларация за разтоварване. Изключението, предвидено в член 13, параграф 4, буква б) от посочения регламент, не се прилага.
Член 23
Съвместно наблюдение и обмен на инспектори
Заинтересованите държави-членки предприемат дейности по съвместно наблюдение и инспекция.
Член 24
Национални програми за контролна дейност
1. Държавите-членки с излаз на Балтийско море определят национални програми за контролна дейност за Балтийско море в съответствие с приложение II.
2. Държавите-членки с излаз на Балтийско море определят конкретни референтни показатели за инспекция в съответствие с приложение I. Тези референтни показатели се преразглеждат периодично след извършване на анализ на постигнатите резултати. Референтните показатели подлежат на постоянна промяна, докато не бъдат достигнати определените в приложение I целеви референтни показатели.
3. Всяка година до 31 януари държавите-членки с излаз на Балтийско море предоставят на официалния си уебсайт на разположение на Комисията и на останалите държави-членки с излаз на Балтийско море своите национални програми за контролна дейност, посочени в параграф 1, заедно със съответния график за изпълнението им.
4. Поне веднъж годишно Комисията свиква заседание на Комитета по рибарство и аквакултури, за да се извърши оценка на изпълнението и резултатите от националните програми за контролна дейност за запасите от треска в Балтийско море.
Член 25
Конкретна програма за наблюдение и контрол
Чрез дерогация от член 34в, параграф 1, пета алинея от Регламент (ЕИО) № 2847/93 срокът на конкретната програма за контрол и инспекция на въпросните запаси от риба треска може да надвиши три години.
ГЛАВА VI
ПОСЛЕДВАЩИ ДЕЙНОСТИ
Член 26
Оценка на плана
1. На базата на консултации с STECF и с Балтийския регионален консултативен съвет (RAC) Комисията оценява въздействието на предприетите мерки за управление на въпросните запаси и риболовните предприятия, експлоатиращи тези запаси през третата година от прилагането на настоящия регламент, както и всяка следваща година.
2. През третата година от прилагането на настоящия регламент, както и на всеки три години след това, Комисията се обръща към STECF за научна консултация относно темпа на напредък за постигане на целите, определени в член 4. Когато проведената консултация сочи, че има вероятност целите да не бъдат постигнати, Съветът, по предложение на Комисията, взема решение с квалифицирано мнозинство за въвеждане на допълнителни и/или алтернативни мерки, необходими за гарантиране постигането на поставените задачи.
Член 27
Преразглеждане на минималния процент на смъртност от риболов
Когато въз основа на становище на STECF Комисията счита, че минималните проценти на смъртност от риболов, посочени в член 4, не съответстват на целите на плана за управление, Съветът, по предложение на Комисията, взема решение с квалифицирано мнозинство за промяна на минималните проценти на смъртност от риболов в съответствие с поставената цел.
Член 28
Европейски фонд за рибарството
През първите три години от прилагането му многогодишният план се счита за план за възстановяване по смисъла на член 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002 и за целите на член 21, буква а), i) от Регламент (ЕО) № 1198/2006.
Член 29
Подучастъци на ICES 27 и 28
1. Всяка година не по-късно от 31 октомври държавите-членки, извършващи риболов в зона Б, изпращат отчет до Комисията за целия улов, прилов и изхвърлен улов на треска за предходните 12 месеца в зона Б, конкретизиран от ICES по подучастъци и според категорията на съоръженията, посочени в член 8, параграф 1.
2. Всяка година не по-късно от 15 декември Комисията, в съответствие с процедурата, предвидена в член 30, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2371/2002 и въз основа на посочения в параграф 1 отчет от държавите-членки и на становището на Научния, технически и икономически комитет по рибарството, решава да изключи подучастъци на ICES 27 и/или 28.2 от ограниченията, предвидени в член 8, параграф 1, буква б), параграфи 3, 4 и 5 и член 13, ако съществуват данни, че уловът на треска в тези подучастъци на ICES съставлява по-малко от 3 % от общия улов на треска в зона Б.
3. Изключването на подучастъци 27 и/или 28.2 на ICES е в сила от 1 януари до 31 декември на следващата година.
4. Член 8, параграф 1, буква б) и параграфи 3, 4 и 5 не се прилагат по отношение на подучастък 28.1. Ако обаче съществуват данни, че уловът на треска съставлява повече от 1,5 % от общия улов на треска в зона Б, се прилага член 8, параграф 1, буква б) и параграфи 3, 4 и 5, както и параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член.
ГЛАВА VII
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 30
Отмяна
1. Регламент (ЕО) № 779/97 на Съвета се отменя.
2. Член 19а, параграф 1а от Регламент (ЕИО) № 2847/93 се отменя.
Член 31
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2008 година.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 18 септември 2007 година.
REGLAMENTO (CE) N o 1098/2007 DEL CONSEJO
de 18 de septiembre de 2007
por el que se establece un plan plurianual para las poblaciones de bacalao del Mar Báltico y para las pesquerías de estas poblaciones y por el que se modifica el Reglamento (CEE) no 2847/93 y se deroga el Reglamento (CE) no 779/97
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 37,
Vista la propuesta de la Comisión,
Visto el dictamen del Parlamento Europeo (1),
Considerando lo siguiente:
(1)
Dictámenes científicos recientes del Consejo Internacional para la Exploración del Mar (CIEM) indican que la población de bacalao de las subdivisiones CIEM 25 a 32 del Mar Báltico ha disminuido de tal modo que su capacidad de reproducción se encuentra muy mermada y que está siendo explotada de una manera insostenible.
(2)
Dictámenes científicos recientes del CIEM indican que la población de bacalao de las subdivisiones CIEM 22, 23 y 24 del Mar Báltico está siendo sobreexplotada y se encuentra en una situación en la que podría peligrar su capacidad de reproducción.
(3)
Procede adoptar medidas para establecer un plan plurianual de gestión de las pesquerías de bacalao del Mar Báltico.
(4)
La finalidad de ese plan es lograr que las poblaciones de bacalao del Báltico puedan ser explotadas en unas condiciones económicas, medioambientales y sociales sostenibles.
(5)
Entre otras cosas, el Reglamento (CE) no 2371/2002 del Consejo, de 20 de diciembre de 2002, sobre la conservación y la explotación sostenible de los recursos pesqueros en virtud de la política pesquera común (2), establece que para lograr ese objetivo, la Comunidad debe aplicar el criterio de precaución al adoptar medidas concebidas para proteger y conservar los recursos acuáticos vivos, procurar su explotación sostenible y reducir al mínimo los efectos de las actividades pesqueras en los ecosistemas marinos. Para ello, debe procurar aplicar progresivamente a la gestión pesquera un planteamiento basado en los ecosistemas y contribuir a la eficacia de las actividades pesqueras en un sector de la pesca y la acuicultura económicamente viable y competitivo, que proporcione un nivel de vida justo a quienes dependen de la pesca del bacalao del Báltico y tenga en cuenta los intereses de los consumidores.
(6)
Para lograr el objetivo marcado, se debe reconstituir la población oriental de bacalao hasta niveles biológicos seguros y se deben garantizar niveles en los que se mantenga su capacidad de reproducción y se alcance unos rendimientos elevados a largo plazo.
(7)
Ello puede lograrse estableciendo un método adecuado de reducción progresiva del esfuerzo pesquero en las pesquerías de bacalao hasta niveles que sean coherentes con el objetivo marcado y fijando totales admisibles de capturas (TAC) para las poblaciones de bacalao que sean coherentes con el esfuerzo pesquero.
(8)
Teniendo en cuenta que el volumen de las capturas de bacalao que se producen en las pesquerías de arenque y espadín y en las de salmón con redes de enmalle y redes de enredo es muy escaso, no procede aplicar la reducción progresiva del esfuerzo pesquero a estas pesquerías.
(9)
En aras de la estabilidad de las posibilidades pesqueras, resulta conveniente limitar las variaciones de los TAC de un año a otro.
(10)
Una forma adecuada de limitar el esfuerzo pesquero consiste en regular la duración de los períodos en los que se permite la pesca de bacalao. Los Estados miembros pueden establecer días comunes en los que todos los buques comunitarios que enarbolen en pabellón puedan estar ausentes de los puertos.
(11)
Con objeto de garantizar la observancia de las disposiciones del presente Reglamento, resulta necesario adoptar medidas de control que complementen las establecidas en el Reglamento (CE) no 1627/94 del Consejo, de 27 de junio de 1994, por el que se establecen disposiciones generales para los permisos de pesca especiales (3), en el Reglamento (CEE) no 2847/93 del Consejo, de 12 de octubre de 1993, por el que se establece un régimen de control aplicable a la política pesquera común (4), y en el Reglamento (CEE) no 2807/83 de la Comisión, de 22 de septiembre de 1983, por el que se definen las modalidades particulares del registro de los datos relativos a las capturas de pescado por los Estados miembros (5), o constituyan excepciones a las mismas.
(12)
Durante los tres primeros años de su aplicación debe considerarse que el plan plurianual constituye un plan de recuperación a tenor de lo dispuesto en el artículo 5 del Reglamento (CE) no 2371/2002.
(13)
Habida cuenta del reducido volumen de capturas obtenidas en las subdivisiones CIEM 27 y 28, podría excluirse alguna de estas subdivisiones, o ambas, de las disposiciones sobre gestión del esfuerzo pesquero.
(14)
El plan plurianual establecido en el presente Reglamento sustituye al régimen en vigor de gestión del esfuerzo pesquero en el Mar Báltico. Por consiguiente, debe derogarse el Reglamento (CE) no 779/97 del Consejo, de 24 de abril de 1997, por el que se establece un régimen de gestión del esfuerzo pesquero en el Mar Báltico (6).
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
CAPÍTULO I
OBJETO, ÁMBITO DE APLICACIÓN Y DEFINICIONES
Artículo 1
Objeto
El presente Reglamento establece un plan plurianual para las siguientes poblaciones de bacalao (en lo sucesivo, denominadas «las poblaciones de bacalao consideradas») y para sus pesquerías:
a)
bacalao de la zona A;
b)
bacalao de las zonas B y C.
Artículo 2
Ámbito de aplicación
El presente Reglamento se aplicará a los buques pesqueros comunitarios de eslora total de ocho metros o más que faenan en el Mar Báltico y a los Estados miembros ribereños de este mar (en lo sucesivo, denominados «los Estados miembros interesados»). No obstante, el artículo 9 se aplicará a los buques cuya eslora total sea inferior a ocho metros y que faenen en el Mar Báltico.
Artículo 3
Definiciones
A los efectos del presente Reglamento, se aplicarán las siguientes definiciones así como las establecidas en el artículo 3 del Reglamento (CE) no 2371/2002 y en el artículo 2 del Reglamento (CE) no 2187/2005 del Consejo, de 21 de diciembre de 2005, relativo a la conservación, mediante medidas técnicas, de los recursos pesqueros en aguas del Mar Báltico, los Belts y el Sund (7):
a)
divisiones y subdivisiones CIEM (Consejo Internacional para la Exploración del Mar): las definidas en el Reglamento (CEE) no 3880/91 del Consejo, de 17 de diciembre de 1991, relativo a la transmisión de estadísticas de capturas nominales por parte de los Estados miembros que faenan en el Atlántico nororiental (8);
b)
«Mar Báltico»: las divisiones CIEM III b, III c y III d;
c)
«total admisible de capturas (TAC)»: la cantidad que puede pescarse cada año en cada población de bacalao;
d)
«SLB»: sistema de localización de buques conforme al Reglamento (CE) no 2244/2003 de la Comisión, de 18 de diciembre de 2003, por el que se establecen disposiciones de aplicación de los sistemas de localización de buques vía satélite (9), para embarcaciones de cualquier eslora.
e)
«zona A»: las subdivisiones CIEM 22 a 24;
«zona B»: las subdivisiones CIEM 25 a 28;
«zona C»: las subdivisiones CIEM 29 a 32;
f)
«día de ausencia de puerto»: cualquier período ininterrumpido de 24 horas, o fracción del mismo, durante el cual el buque se encuentra fuera del puerto.
CAPÍTULO II
FINALIDAD Y OBJETIVOS
Artículo 4
Finalidad y objetivos
El plan está dirigido a lograr una explotación sostenible de las poblaciones de bacalao consideradas mediante la reducción progresiva de los índices de mortalidad por pesca y su mantenimiento en unos niveles no inferiores a los que se indican a continuación:
a)
0,6 en la clase de edad de tres a seis años, en el caso de la población de bacalao de la zona A, y
b)
0,3 en la clase de edad de cuatro a siete años, en el de la población de bacalao de las zonas B y C.
CAPÍTULO III
TOTALES ADMISIBLES DE CAPTURAS
Artículo 5
Fijación de los TAC
1. Cada año, el Consejo fijará por mayoría cualificada, sobre la base de una propuesta de la Comisión, los TAC de las poblaciones de bacalao consideradas correspondientes al año siguiente.
2. Los TAC de las poblaciones de bacalao consideradas se fijarán de conformidad con lo dispuesto en los artículos 6 y 7.
Artículo 6
Procedimiento para fijar los TAC de las poblaciones de bacalao consideradas
1. El Consejo fijará el TAC de cada una de las poblaciones de bacalao consideradas que, según una evaluación científica del Comité científico, técnico y económico de la pesca (CCTEP), sea el mayor de los siguientes:
a)
el que dé lugar a una reducción del 10 % del índice de mortalidad por pesca en el año de aplicación, en comparación con el índice de mortalidad por pesca estimado para el año anterior;
b)
el que dé lugar al índice de mortalidad por pesca indicado en el artículo 4.
2. Cuando la aplicación del apartado 1 dé lugar a un TAC que sea superior en más de un 15 % al TAC del año anterior, el Consejo adoptará un TAC que sea un 15 % superior al TAC de dicho año.
3. Cuando la aplicación del apartado 1 dé lugar a un TAC que sea inferior en más de un 15 % al TAC del año anterior, el Consejo adoptará un TAC que sea un 15 % inferior al TAC de dicho año.
4. El apartado 3 no se aplicará si una evaluación científica del CCTEP muestra que, en el año de aplicación del TAC, el índice de mortalidad por pesca va a ser superior a 1, en el caso de la clase de edad de 3 a 6 años de la población de bacalao de la zona A, o a 0,6, en el de la clase de edad de 4 a 7 años de la población de bacalao de las zonas B y C.
Artículo 7
Excepción
No obstante lo dispuesto en el artículo 6, el Consejo podrá fijar un TAC inferior al que resulte de aplicar el artículo 6 cuando lo considere oportuno.
CAPÍTULO IV
LIMITACIÓN DEL ESFUERZO PESQUERO
Artículo 8
Procedimiento para fijar los períodos en los que se autoriza la pesca con determinados tipos de artes
1. Estará prohibido a los buques pesqueros faenar con redes de arrastre, redes de tiro danesas o artes similares que tengan una luz de malla de 90 mm o más, con redes de enmalle, redes de enredo o trasmallos que tengan una luz de malla de 90 mm o más, o con palangres de fondo, con palangres -salvo los de superficie-, o con líneas de mano o poteras:
a)
del 1 al 30 de abril en la zona A, y
b)
del 1 de julio al 31 de agosto en la zona B.
2. Cuando se pesque con palangres de superficie, no se mantendrán a bordo capturas de bacalao.
3. Cada año, el Consejo decidirá por mayoría cualificada, conforme a las reglas establecidas en los apartados 4 y 5, el número máximo de días de ausencia de puerto, al margen de los períodos especificados en el apartado 1, en los que estará permitido al año siguiente pescar con los artes indicados en el apartado 1.
4. Si, según las estimaciones del CCTEP, el índice de mortalidad por pesca de alguna de las poblaciones de bacalao consideradas supera en un 10 % o más el índice mínimo de mortalidad por pesca fijado en el artículo 4, el número total de días en que se autorizará la pesca con los artes indicados en el apartado 1 se reducirá un 10 % con respecto al número total de días autorizados en el año en curso.
5. Si, según las estimaciones del CCTEP, el índice de mortalidad por pesca de alguna de las poblaciones de bacalao consideradas supera en menos del 10 % el índice mínimo de mortalidad por pesca fijado en el artículo 4, el número total de días en que se autorizará la pesca con los artes indicados en el apartado 1 será igual al número total de días autorizados en el año en curso, multiplicado por el índice mínimo de mortalidad por pesca fijado en el artículo 4 y dividido por el índice de mortalidad por pesca estimado por el CCTEP.
6. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, los buques pesqueros de eslora total inferior a doce metros podrán utilizar hasta cinco días por mes, divididos en períodos de dos días consecutivos por lo menos, del número máximo de días de ausencia del puerto resultante de la aplicación de los apartados 3, 4 y 5 durante los períodos de veda a que se refiere el apartado 1. Durante estos días, los buques pesqueros solamente podrán echar al mar sus redes y desembarcar pescado desde las 6.00 horas del lunes hasta las 18.00 horas del viernes de la misma semana.
Se aplicará el artículo 16 a los buques pesqueros contemplados en el primer párrafo que no dispongan de permiso para la pesca del bacalao.
7. A instancia de la Comisión o de un Estado miembro, los Estados miembros publicarán en su sitio web o facilitarán a la Comisión y a todos los Estados miembros una descripción del sistema aplicado para garantizar la observancia de lo dispuesto en los apartados 3, 4 y 5.
Artículo 9
Zonas de veda
1. Del 1 de mayo al 31 de octubre, estarán prohibidas todas las actividades pesqueras en las zonas delimitadas por las líneas loxodrómicas que unen las siguientes posiciones, calculadas de acuerdo con el sistema de coordenadas WGS84:
a)
Zona 1:
-
55° 45′ N, 15° 30′ E
-
55° 45′ N, 16° 30′ E
-
55° 00′ N, 16° 30′ E
-
55° 00′ N, 16° 00′ E
-
55° 15′ N, 16° 00′ E
-
55° 15′ N, 15° 30′ E
-
55° 45′ N, 15° 30′ E
b)
Zona 2:
-
55° 00′ N, 19° 14′ E
-
54° 48′ N, 19° 20′ E
-
54° 45′ N, 19° 19′ E
-
54° 45′ N, 18° 55′ E
-
55° 00′ N, 19° 14′ E
c)
Zona 3:
-
56° 13′ N, 18° 27′ E
-
56° 13′ N, 19° 31′ E
-
55° 59′ N, 19° 13′ E
-
56° 03′ N, 19° 06′ E
-
56° 00′ N, 18° 51′ E
-
55° 47′ N, 18° 57′ E
-
55° 30′ N, 18° 34′ E
-
56° 13′ N, 18° 27′ E
2. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, estará permitido pescar con redes de enmalle, redes de enredo o trasmallos que tengan una luz de malla de 157 mm o más, o con palangres de superficie. No se llevará a bordo ningún otro arte.
3. Cuando se pesque con cualquiera de los artes mencionados en el apartado 2, no podrá conservarse bacalao a bordo.
CAPÍTULO V
CONTROL, INSPECCIÓN Y VIGILANCIA
Artículo 10
Permiso especial de pesca de bacalao en el Mar Báltico
1. No obstante lo dispuesto en el artículo 1, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1627/94, todos los buques comunitarios de una eslora total de ocho metros o más que tengan a bordo o usen artes para la pesca de bacalao en el Mar Báltico conforme a lo dispuesto en el artículo 3 del Reglamento (CE) no 2187/2005 deberán contar con un permiso especial de pesca de bacalao en el Mar Báltico.
2. Los Estados miembros únicamente podrán expedir el permiso especial de pesca de bacalao a que se refiere el apartado 1 a buques comunitarios que en 2005 tuvieran un permiso especial para pescar bacalao en el Mar Báltico en virtud del punto 6.2.1 del anexo III del Reglamento (CE) no 27/2005 del Consejo, de 22 de diciembre de 2004, por el que se establecen, para 2005, las posibilidades de pesca y las condiciones correspondientes para determinadas poblaciones y grupos de poblaciones de peces, aplicables en aguas comunitarias y, en el caso de los buques comunitarios, en las demás aguas donde sea necesario establecer limitaciones de capturas (10). No obstante, los Estados miembros podrán expedir permisos especiales de pesca de bacalao a buques comunitarios que enarbolen su pabellón, aunque no hayan disfrutado del permiso especial en 2005, si impiden que una capacidad como mínimo equivalente, medida en kilovatios (kW), pesque en el Mar Báltico con los artes indicados en el apartado 1.
3. Cada Estado miembro afectado elaborará una lista de los buques que tengan un permiso especial de pesca de bacalao en el Mar Báltico, que mantendrá actualizada, y la publicará en su sitio web oficial.
4. Los patrones de los buques comunitarios para los cuales algún Estado miembro haya expedido un permiso especial de pesca de bacalao en el Mar Báltico, o su representante autorizado, llevarán una copia de dicho permiso a bordo del buque.
Artículo 11
Cuaderno diario de pesca
1. No obstante lo dispuesto en el artículo 6, apartado 4, del Reglamento (CEE) no 2847/93, los patrones de todos los buques comunitarios de una eslora total de 8 m o más llevarán un cuaderno diario de sus operaciones conforme a lo dispuesto en el artículo 6 de ese Reglamento.
No obstante lo dispuesto en el primer párrafo, los buques pesqueros de eslora total comprendida entre ocho y diez metros que tengan a bordo bacalao capturado en la zona C llevarán un cuaderno diario de pesca que cumpla lo dispuesto en el punto 2 del anexo IV del Reglamento (CEE) no 2807/83.
2. En el caso de los buques que estén equipados con un sistema SLB, los Estados miembros comprobarán que los datos recibidos en el centro de seguimiento de las actividades pesqueras coinciden con las actividades registradas en el cuaderno diario de pesca. Los resultados de estos controles cruzados se grabarán en un soporte informático y se conservarán durante tres años.
3. Cada Estado miembro publicará en su sitio web oficial una lista, que actualizará periódicamente, con los datos de las instancias a las que deban presentarse los cuadernos diarios de pesca, las declaraciones de desembarque y las notificaciones previas especificadas en el artículo 17.
Artículo 12
Registro electrónico y transmisión de los datos de capturas
No obstante lo dispuesto en el artículo 1 del Reglamento (CEE) no 2807/83, los Estados miembros podrán autorizar al patrón de un buque pesquero que esté equipado con un sistema de localización de buques vía satélite a comunicar por medios electrónicos la información exigida para el cuaderno diario de pesca. Esta información se transmitirá diariamente al centro de seguimiento de pesca del Estado miembro de abanderamiento, una vez concluida la actividad pesquera del correspondiente día civil. La información del cuaderno diario de pesca se pondrá a disposición del centro de seguimiento de pesca del Estado ribereño, a petición de este, mientras el buque pesquero permanezca en aguas del Estado ribereño, y previa petición en caso de inspección.
Artículo 13
Registro de los datos relativos al esfuerzo pesquero
1. No obstante lo dispuesto en el artículo 19 ter del Reglamento (CEE) no 2847/93, el patrón de un buque pesquero comunitario que lleve a bordo cualquiera de los artes que menciona el artículo 8, apartado 1, del presente Reglamento transmitirá al centro de seguimiento de pesca del Estado miembro de abanderamiento, a su salida de puerto y a su llegada a puerto, o a su entrada en el Mar Báltico o su salida del mismo, un informe de esfuerzo pesquero que contendrá la siguiente información:
a)
al salir de puerto o al entrar al Mar Báltico:
i)
el nombre del buque, sus marcas externas de identificación e indicativo de llamada de radio,
ii)
la fecha y la hora de salida de puerto o de entrada al Mar Báltico (hora local),
iii)
la zona en la que el buque se propone faenar, a tenor del artículo 3, letra e);
b)
al llegar a puerto o al salir del Mar Báltico:
i)
el nombre del buque, sus marcas externas de identificación e indicativo de llamada de radio,
ii)
la fecha y la hora de entrada a puerto o de salida del Mar Báltico (hora local).
2. Lo dispuesto en el apartado 1, letra a), incisos i) y ii), y letra b), incisos i) y ii) no se aplicará a los buques que estén equipados de un sistema SLB.
3. El centro de seguimiento de pesca del Estado miembro de abanderamiento registrará el informe de esfuerzo pesquero en su base de datos informática.
4. A petición del Estado miembro ribereño, el Estado miembro de abanderamiento le facilitará la información mencionada en el apartado 2.
Artículo 14
Seguimiento y control del esfuerzo pesquero
Las autoridades competentes del Estado miembro de abanderamiento llevarán un seguimiento y un control de la observancia de:
a)
las limitaciones del esfuerzo pesquero establecidas en el artículo 8;
b)
las restricciones establecidas en materia de pesca en el artículo 9.
Artículo 15
Margen de tolerancia del cuaderno diario de pesca
No obstante lo dispuesto en el artículo 5, apartado 2, del Reglamento (CEE) no 2807/83, el margen de tolerancia permitido en la estimación de cantidades de pescado sujetas a un TAC mantenidas a bordo de los buques comunitarios, expresadas en kilogramos, será del 10 % de la cifra consignada en el cuaderno diario de pesca, salvo en el caso del bacalao, cuyo margen de tolerancia será del 8 %.
En el caso de las capturas pescadas en las zonas A y B que se desembarquen sin clasificar, el margen de tolerancia permitido en las cantidades estimadas de pescado será del 10 % de la cantidad total de pescado que el buque tenga a bordo.
Artículo 16
Entrada en zonas específicas y salida de ellas
1. Los buques pesqueros provistos de un permiso especial para la pesca de bacalao podrán faenar únicamente en una de las tres zonas A, B o C en cada marea.
2. Los buques pesqueros solo podrán comenzar a faenar en aguas comunitarias de las zonas A, B o C si no tienen bacalao a bordo.
En caso de que el buque arribe a un puerto, sin desembarcar sus capturas, dentro de la zona en la que haya estado faenando, podrá proseguir su actividad pesquera en la zona con bacalao a bordo.
3. Cuando un buque pesquero salga de las zonas A, B o C con bacalao a bordo:
a)
se dirigirá directamente a puerto, fuera de la zona en donde haya estado faenando, y desembarcar el pescado;
b)
al dejar la zona en la que haya estado faenando, estibará las redes según se dispone a continuación para que no puedan utilizarse fácilmente:
i)
las redes, lastres y artes similares se desconectarán de sus puertas, cables y cabos de tracción o de arrastre,
ii)
las redes que se hallen en la cubierta o por encima de la misma deberán estar estibadas fijamente a alguna parte de la superestructura.
4. No obstante lo dispuesto en los apartados 1, 2 y 3, los buques pesqueros solo podrán faenar en las zonas A y B durante una marea, y dar comienzo a la actividad de pesca en cualquiera de ambas zonas cuando en el año 2008 tengan a bordo menos de 150 kg de bacalao. Los Estados miembros adoptarán medidas específicas para garantizar un control eficaz e informarán de esas medidas a la Comisión antes del 31 de enero de 2008.
Artículo 17
Notificación previa
1. Los patrones de los buques pesqueros comunitarios que vayan a salir de las zonas A, B o C con más de 300 kg de peso vivo de bacalao a bordo notificarán a las autoridades competentes del Estado ribereño en el que vayan a desembarcar el pescado, al menos una hora antes de abandonar la zona, los datos siguientes:
a)
la hora y la posición de salida;
b)
las cantidades de bacalao y el peso total de las demás especies que lleven a bordo, expresadas en kilogramos de peso vivo;
c)
el nombre del punto de desembarque;
d)
la hora prevista de llegada al punto de desembarque.
El Estado ribereño notificará el desembarque al Estado de abanderamiento.
2. En caso de que un buque pesquero comunitario se proponga entrar a un puerto de la zona en la que haya estado faenando y lleve a bordo más de 300 kg de peso vivo de bacalao, el patrón del buque pesquero comunitario notificará a las autoridades competentes del Estado ribereño, al menos una hora antes de llegar a puerto, toda la información a que se refiere el apartado 1, letras b), c) y d), y el Estado ribereño la notificará al Estado de abanderamiento.
3. La obligación de notificar la información prevista en el apartado 1, letras a) y b), no se aplicará a los buques a los que se aplica el artículo 12.
4. Lo dispuesto en el apartado 1, letra a) no se aplicará a los buques equipados de sistema de localización vía satélite.
5. La notificación prevista en los apartados 1 y 2 podrá ser efectuada igualmente por un representante del patrón del buque pesquero comunitario.
Artículo 18
Puertos designados
1. Cuando un buque lleve a bordo más de 750 kg de bacalao de peso vivo, ese bacalao se desembarcará exclusivamente en puertos designados.
2. Cada Estado miembro designará los puertos en los que deban efectuarse los desembarques de peso vivo de bacalao del Báltico superiores a 750 kg.
3. A más tardar el 10 de octubre de 2007, cada Estado miembro elaborará una lista de los puertos designados, que mantendrá actualizada y publicará en su sitio web oficial.
Artículo 19
Pesaje del bacalao desembarcado por primera vez
El patrón de un buque pesquero deberá velar por que toda cantidad de bacalao capturado en el Mar Báltico y desembarcada en un puerto comunitario se pese antes de su venta o de su transporte a un lugar distinto del puerto de desembarque. Las autoridades nacionales competentes deberán aprobar las balanzas empleadas para el pesaje. La cifra que resulte del pesaje se empleará en la declaración prevista en el artículo 8 del Reglamento (CEE) no 2847/93.
Artículo 20
Objetivos específicos de inspección
Cada Estado miembro del Mar Báltico establecerá objetivos específicos de inspección. Dichos objetivos se revisarán periódicamente tras analizar los resultados conseguidos. Los objetivos de inspección evolucionarán de manera progresiva hasta alcanzar los objetivos de referencia fijados en el anexo I.
Artículo 21
Prohibición de tránsito y de transbordo
1. Estará prohibido transitar por las zonas de veda del bacalao a menos que los artes de pesca que se encuentren a bordo hayan sido estibados y recogidos con arreglo a lo dispuesto en el artículo 16, apartado 3, letra b).
2. Quedan prohibidos los transbordos de bacalao.
Artículo 22
Transporte de bacalao del Báltico
No obstante lo dispuesto en el artículo 8, apartado 1, del Reglamento (CEE) no 2847/93, los patrones de buques pesqueros de una eslora total de ocho metros o más cumplimentarán una declaración de desembarque cuando transporten pescado a un lugar distinto del de desembarque.
No obstante lo dispuesto en el artículo 13, apartado 4, del Reglamento (CEE) no 2847/93, la declaración de desembarque se adjuntará a la documentación de transporte prevista en el artículo 13, apartado 1, del citado Reglamento referida a las cantidades transportadas. No será aplicable la exención prevista en el artículo 13, apartado 4, letra b), de dicho Reglamento.
Artículo 23
Vigilancia conjunta e intercambio de inspectores
Los Estados miembros interesados realizarán actividades conjuntas de control y vigilancia.
Artículo 24
Programas nacionales de medidas de control
1. Los Estados miembros del Mar Báltico establecerán un programa nacional de medidas de control para el Mar Báltico conforme a lo indicado en el anexo II.
2. Los Estados miembros del Mar Báltico establecerán objetivos específicos de inspección conforme al anexo I. Dichos objetivos se revisarán periódicamente tras analizar los resultados conseguidos. Los objetivos de inspección evolucionarán de manera progresiva hasta alcanzar los objetivos de referencia fijados en el anexo I.
3. Antes del 31 de enero de cada año, los Estados miembros del Mar Báltico publicarán en su sitio web oficial el programa nacional de medidas de control indicado en el apartado 1, para que puedan consultarlo la Comisión y los demás Estados miembros ribereños del Mar Báltico, y un calendario de ejecución del mismo.
4. La Comisión convocará al menos una vez al año una reunión del Comité de pesca y acuicultura para evaluar el cumplimiento de los programas nacionales de medidas de control y sus resultados en relación con las poblaciones de bacalao del Mar Báltico.
Artículo 25
Programa de control e inspección específico
No obstante lo dispuesto en el artículo 34 quater, apartado 1, párrafo quinto, del Reglamento (CEE) no 2847/93, el programa de control e inspección específico de las poblaciones de bacalao consideradas podrá tener una duración superior a tres años.
CAPÍTULO VI
SEGUIMIENTO
Artículo 26
Evaluación del plan
1. La Comisión, basándose en los dictámenes que reciba del Comité científico, técnico y económico de pesca (CCTEP) y del Consejo Asesor Regional del Báltico, evaluará la repercusión de las medidas de gestión en las poblaciones consideradas y en las pesquerías de estas poblaciones en el tercer año de aplicación del presente Reglamento y, posteriormente, con carácter anual.
2. La Comisión solicitará un dictamen científico del Comité científico, técnico y económico de pesca sobre el grado de consecución de los objetivos especificados en el artículo 4 en el tercer año de aplicación del presente Reglamento y, a continuación, cada tres años. Si ese dictamen indica que probablemente no se vayan a alcanzar los objetivos, el Consejo adoptará por mayoría cualificada, a propuesta de la Comisión, las medidas adicionales o alternativas que se consideren necesarias para alcanzarlos.
Artículo 27
Revisión de los índices mínimos de mortalidad por pesca
Si la Comisión estima, a la vista del dictamen del Comité científico, técnico y económico de la pesca, que los índices mínimos de mortalidad por pesca fijados en el artículo 4 no son compatibles con los objetivos del plan de gestión, el Consejo aprobará por mayoría cualificada, a propuesta de la Comisión, unos índices mínimos de mortalidad por pesca revisados que sean compatibles con esos objetivos.
Artículo 28
Fondo Europeo de Pesca
Durante los tres primeros años de su aplicación, se considerará que el plan plurianual constituye un plan de recuperación a tenor de lo dispuesto en el artículo 5 del Reglamento (CE) no 2371/2002 y a efectos del artículo 21, letra a), inciso i), del Reglamento (CE) no 1198/2006.
Artículo 29
Subdivisiones CIEM 27 y 28
1. Anualmente, y a más tardar el 31 de octubre, los Estados miembros que faenen en la zona B presentarán a la Comisión un informe sobre todas las capturas y capturas accesorias de bacalao realizadas en la zona B en el curso de los doce meses anteriores, así como sobre los descartes de esa especie especificados por subdivisión CIEM y por tipos de los artes a que hace referencia el artículo 8, apartado 1.
2. Cada año, y a más tardar el 15 de diciembre, la Comisión decidirá, con arreglo al procedimiento que establece el artículo 30, apartado 2, del Reglamento (CE) no 2371/2002, y sobre la base del informe presentado por los Estados miembros mencionado en el apartado 1 y del asesoramiento del Comité científico, técnico y económico de la pesca, excluir las subdivisiones CIEM 27 y/o 28.2 de las restricciones mencionadas en el artículo 8, apartado 1, letra b), y apartados 3, 4 y 5 y en el artículo 13, cuando existan pruebas de que las capturas de bacalao en las citadas subdivisiones han sido inferiores al 3 % de las capturas totales de bacalao en la zona B.
3. La exclusión de las subdivisiones CIEM 27 y/o 28.2 surtirá efecto del 1 de enero al 31 de diciembre del año siguiente.
4. El artículo 8, apartado 1, letra b), y apartados 3, 4 y 5 no serán aplicables a la subdivisión CIEM 28.1. Sin embargo, cuando existan pruebas de que las capturas de bacalao son superiores al 1,5 % de las capturas totales de bacalao en la zona B, se aplicará el artículo 8, apartado 1, letra b), y apartados 3, 4 y 5, y serán aplicables los apartados 1, 2 y 3 del presente artículo.
CAPÍTULO VII
DISPOSICIONES FINALES
Artículo 30
Derogación
1. Queda derogado el Reglamento (CE) no 779/97.
2. Queda derogado el artículo 19 bis, apartado 1 bis, del Reglamento (CEE) no 2847/93.
Artículo 31
Entrada en vigor
El presente Reglamento entrará en vigor a los tres días de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Se aplicará desde el 1 de enero de 2008.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 18 de septiembre de 2007.