32005R0208
L 034/3
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 208/2005 НА КОМИСИЯТА
от 4 февруари 2005 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 466/2001 по отношение на полициклични ароматни въглеводороди
(текст от значение за ЕИП)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕИО) № 315/93 на Съвета от 8 февруари 1993 г. за установяване на процедури на Общността относно замърсители в храните (1), и по-специално член 2, параграф 3 от него,
след консултация с Научният комитет по храните,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 466/2001 (2) на Комисията определя максимално съдържание на някои замърсители в храните включително в храните, предназначени за кърмачета и малки деца, описани в Директива 91/321/ЕИО на Комисията от 14 май 1991 г. относно храните за кърмачета и преходните храни (3) и Директива 96/5/ЕО на Комисията от 16 февруари 1996 г. относно преработените храни на зърнена основа и детските храни, предназначени за кърмачета и малки деца (4).
(2)
Някои държави-членки са въвели максимално съдържание за полицикличните ароматни въглеводороди (ПАВ) в определени храни. Предвид различията в законодателството на държавите-членки и предвид произтичащата от това опасност от нарушаване правилата на конкуренцията са необходими мерки на Общността с цел гарантиране на единството на пазара, като същевременно се спазва принципът на пропорционалността.
(3)
Научният комитет по храните в своето становище от 4 декември 2002 г. стига до заключението, че редица ПАВ са генотоксични канцерогени. При лабораторните изследвания количествата, за които се установява че причиняват експериментални тумори, са били в пъти по-големи от количествата, за които се е очаквало, че ще бъдат открити в храните и съответно погълнати. Въпреки това поради факта, че няма установен праг за въздействието на генотоксичните вещества, съдържанието на ПАВ в храните следва да бъде сведено до реално постижими ниски нива.
(4)
Според Научния комитет по храните бензо(а)пиренът може да се използва като маркер за появата и въздействието на канцерогенни ПАВ в храните включително и бензо(а)антрацен, бензо(b)флуорантен, бензо(j)флуорантен, бензо(k)флуорантен, бензо(g,h,i)перилен, хрисен, циклопента(c,d)пирен, дибензо(а,h)антрацен, дибензо(а,e) пирен, дибензо(а,h)пирен, дибензо(a,l)пирен, индено(1,2,3-cd)пирен и 5-метилхрисен. Ще е необходимо извършването на още анализи на относителния дял на тези ПАВ в храните, за да се събере информация за едно бъдещо преразглеждане по отношение на това, доколко е удачно бензо(а)пиренът да продължи да се използва като маркер.
(5)
ПАВ могат да доведат до замърсяване на храните по време на топлинна обработка и процеси на сушене, които позволяват на продуктите на горенето да влизат в пряк контакт. Процесите на пряко сушене с димни газове и топлинна обработка, които се използват по време на производството на хранителни масла например зехтин от остатъчен материал, могат да доведат до високо съдържание на ПАВ. По време на рафинирането на маслата може да се използва активен въглен за отстраняване на бензо(а)пирена. Не е ясно обаче дали процесите на рафиниране отстраняват ефективно всички ПАВ, за които се касае. Следва да се използват производствени методи и методи за преработка, които предотвратяват първоначалното замърсяване на маслата с ПАВ.
(6)
С оглед опазване на общественото здраве е необходимо да се определи максимално съдържание за бензо(а)пирен в определени мазнини и масла, а също и в храни, при които процесите на опушване или сушене могат да доведат до висока степен на замърсяване. При храните за кърмачета е необходимо да се определят отделни по-ниски стойности на максималното съдържание, които могат да се постигнат чрез строг контрол на производството и опаковането на храни за кърмачета, преходни храни, детски храни и храни на зърнена основа, предназначени за кърмачета и малки деца. Определянето на максимално съдържание е необходимо и за храните, по отношение на които замърсяването на околната среда може да доведе до висока степен на замърсяване, по-специално за риба и рибни продукти, например при разливането на масло (гориво), причинено от кораби.
(7)
При някои храни като сушените плодове и хранителните добавки е открито съдържание на бензо(а)пирен, но наличните данни не са достатъчни, за да се стигне до заключението какви нива могат да са реално постижими. Необходимо е по-нататъшно изследване за уточняване на нивата, които са реално постижими при тези храни. Междувременно следва да се прилага максимално съдържание за бензо(а)пирен в съответните съставки в храните като например в мазнините и маслата, използвани при хранителни добавки.
(8)
Следователно Регламент (ЕО) № 466/2001 следва да се измени съответно.
(9)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложение I към Регламент (ЕО) № 466/2001 се изменя съгласно приложението на настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 април 2005 г.
Настоящият регламент не се прилага за продукти, които са били пуснати на пазара преди 1 април 2005 г. в съответствие с приложимите разпоредби. Тежестта, свързана с доказването кога продуктите са били пуснати на пазара, се поема от съответното предприятие от хранително-вкусовата промишленост.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 4 февруари 2005 година.
REGLAMENTO (CE) N o 208/2005 DE LA COMISIÓN
de 4 de febrero de 2005
por el que se modifica el Reglamento (CE) no 466/2001 en lo relativo a los hidrocarburos aromáticos policíclicos
(Texto pertinente a efectos del EEE)
LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CEE) no 315/93 del Consejo, de 8 de febrero de 1993, por el que se establecen procedimientos comunitarios en relación con los contaminantes presentes en los productos alimenticios (1), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 2,
Previa consulta al Comité científico de la alimentación humana,
Considerando lo siguiente:
(1)
En el Reglamento (CE) no 466/2001 de la Comisión (2) se fija el contenido máximo de determinados contaminantes en los productos alimenticios, incluidos los alimentos destinados a los lactantes y los niños de corta edad descritos en la Directiva 91/321/CEE de la Comisión, de 14 de mayo de 1991, relativa a los preparados para lactantes y preparados de continuación (3), y en la Directiva 96/5/CE de la Comisión, de 16 de febrero de 1996, relativa a los alimentos elaborados a base de cereales y alimentos infantiles para lactantes y niños de corta edad (4).
(2)
Algunos Estados miembros han adoptado niveles máximos de hidrocarburos aromáticos policíclicos (HAP) en determinados alimentos. Vistas las disparidades existentes entre los distintos Estados miembros, y las distorsiones de la competencia que éstas pueden acarrear, es necesario tomar medidas a escala comunitaria para garantizar la unicidad del mercado, respetando al mismo tiempo el principio de proporcionalidad.
(3)
En su dictamen de 4 de diciembre de 2002, el Comité científico de la alimentación humana concluyó que algunos PAH son cancerígenos genotóxicos. En pruebas de laboratorio se encontraron niveles capaces de inducir tumores experimentales varias veces más elevados que lo que cabía esperar en los alimentos para consumo. Sin embargo, habida cuenta de los efectos no relacionados con un valor de umbral de las sustancias genotóxicas, deberían reducirse en la medida de lo razonablemente posible los niveles de HAP en los alimentos.
(4)
De conformidad con el Comité científico de la alimentación humana, el benzo(a)pireno puede utilizarse como marcador de la presencia y el efecto de HAP cancerígenos en los alimentos, incluidos el benzo(a)antraceno, benzo(b)fluoranteno, benzo(j)fluoranteno, benzo(k)fluoranteno, benzo(g,h,i)perileno, criseno, ciclopenta(c,d)pireno, dibenzo(a,h)antraceno, dibenzo(a,e)pireno, dibenzo(a,h)pireno, dibenzo(a,i)pireno, dibenzo(a,l)pireno, indeno(1,2,3-cd)pireno y 5-metilcriseno. Será necesario llevar a cabo un análisis más detallado de las proporciones relativas de estos HAP en los alimentos, con objeto de fundamentar la idoneidad, en una futura revisión, de mantener como marcador el benzo(a)pireno.
(5)
Los HAP pueden contaminar los alimentos durante los procesos de calentamiento y secado en que los productos de la combustión están en contacto directo con éstos. Los procesos de calentamiento y secado directamente en el fuego, como los utilizados para la producción de aceites alimenticios, por ejemplo el aceite de orujo de oliva, pueden provocar altas concentraciones de HAP. Con ayuda de carbono activado puede eliminarse el benzo(a)pireno durante el proceso de refinamiento de los aceites. No está muy claro que todos los HAP en cuestión se eliminen realmente en el proceso de refinado. Deberían utilizarse métodos de producción y transformación que evitaran la contaminación inicial de los aceites con HAP.
(6)
A fin de proteger la salud pública, es preciso fijar niveles máximos de benzo(a)pireno en determinados alimentos que contienen grasas y aceites, así como en alimentos sometidos a procesos de ahumado y secado susceptibles de ocasionar altos niveles de contaminación. Es necesario fijar niveles máximos específicos para los alimentos para bebés; esto se puede llevar a cabo mediante el control estricto de la fabricación y el embalaje de los preparados para lactantes, los preparados de continuación, los alimentos infantiles y los alimentos elaborados a base de cereales para lactantes y niños de corta edad. También es necesario fijar niveles máximos para los alimentos expuestos a un alto nivel de contaminación medioambiental, especialmente el pescado y los productos pesqueros, contaminados, por ejemplo, a raíz de los vertidos de hidrocarburos de los barcos.
(7)
En algunos alimentos, como las frutas secas y los complementos alimenticios, se ha encontrado benzo(a)pireno, pero los datos disponibles no son concluyentes por lo que se refiere a los niveles razonablemente alcanzables. Será necesario llevar a cabo una investigación ulterior a fin de aclarar los niveles razonablemente alcanzables en estos alimentos. Mientras tanto, deberán aplicarse niveles máximos de benzo(a)pireno en los ingredientes pertinentes, como los aceites y las grasas utilizados en los complementos alimenticios.
(8)
Así pues, procede modificar el Reglamento (CE) no 466/2001.
(9)
Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité permanente de la cadena alimentaria y de sanidad animal.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
El anexo I del Reglamento (CE) no 466/2001 se modificará con arreglo a lo dispuesto en el anexo del presente Reglamento.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el vigésimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Será aplicable a partir del 1 de abril de 2005.
El presente Reglamento no será aplicable a los productos comercializados antes del 1 de abril de 2005 de conformidad con las disposiciones aplicables. La carga de la prueba relativa a cuándo se comercializan los productos recaerá sobre el operador económico de la empresa alimentaria.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 4 de febrero de 2005.