32005R2187
L 349/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 2187/2005 НА СЪВЕТА
от 21 декември 2005 година
за опазване на рибните ресурси посредством технически мерки в района на Балтийско море, Белти и протока Оресунд, за изменение на Регламент (ЕО) № 1434/98 и отмяна на Регламент (ЕО) № 88/98
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 37 от него,
като взе предвид предложението на Комисията (1),
като взе предвид становището на Европейския парламент (2),
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с членове 2 и 4 от Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (3) Съветът приема, вземайки предвид дадените научни, технически и икономически съвети, нужните мерки от Съюза да гарантира такава експлоатация на живите морските ресурси, че да се създадат устойчиви икономически, социални и свързани с морската околна среда условия. В тази връзка Съветът може да приеме мерки, които да намалят смъртността на рибните ресурси при риболов и неблагоприятното въздействие на риболовните дейности върху околната среда.
(2)
Присъединяването на Общността към Конвенцията за риболов и опазване на живите морски ресурси в Балтийско море и прилежащите зони, както е поправката според протокола от Конференцията на представителите на страните участнички в Конвенцията (наричана по-нататък „Конвенцията от Гданск“), бе одобрено с Решение 83/414/ЕИО (4).
(3)
От своето създаване с Конвенцията от Гданск Международната комисия по риболова при Балтийско море (МКРБМ) е приела пакет от мерки за запазването и управлението на рибните ресурси в Балтийско море. Тя уведоми договарящите страни за някои изисквания, за да могат те да установят нужните технически мерки.
(4)
За Общността е уместно да въведе в сила такива изисквания. Тъй като, обаче, (МКРБМ) може би ще бъде заместена от двустранно сътрудничество с Руската федерация, правилата на Общността не е нужно стриктно да следват приетите изисквания, а по-скоро следва да се търсят начини да се изгражда пълна и последователна система от технически мерки, която да се основава на съществуващите закони за водите, за които има възможност за опростяване в случаи където съществуващата система от правила е ненужно обременена с детайли и/или не може да бъде оправдано използвана за запазването на ресурсите.
(5)
Регламент (ЕО) № 88/98 (5) установи определени технически мерки за опазването на рибните ресурси във водите на Балтийско море, проливите Белти и Оресунд.
(6)
Прилагането на Регламент (ЕО) № 88/98 доведе до установяването на някои недостатъци в него, които доведоха до проблеми при неговото прилагане и изпълнение и които следва да бъдат коригирани особено при дефинирането на определени видове риба, както и нужният процент на рибен улов в зависимост от различните видове размери на окото на мрежите, също географските зони, когато се използват различни риболовни уреди.
(7)
Начинът на изчисление на процентите при целевите видове риба, както и други видове риба следва да бъде определен.
(8)
Минималният размер на всеки рибен вид следва да бъде определен, като се отчита изборът на размер на окото на мрежата на риболовния уред, който може да бъде използван за дадения вид.
(9)
Научна информация установява, че когато се ловят морски змиорки с тралове има страничен улов към основния, състоящ се от млада риба треска. Риболовът на змиорки с подвижни риболовни уреди поради тази причина следва да бъде забранен.
(10)
Заливът на Рига е уникална и чувствителна морска екосистема, която изисква специални мерки, за да се гарантира продължителна експлоатация на ресурсите му и да се намали отрицателния ефект от риболовните дейности. Поради това член 21 от Акта за присъединяване от 2003 г. предвижда Съветът да измени Регламент (ЕО) № 88/98 преди датата на въвеждане в действие с оглед на това да се приемат нужните мерки за запазване на видовете в залива на Рига.
(11)
С цел да се контролира риболовната дейност, достъпът до залива на Рига следва да е обект на специални разрешителни за риболов, както е в Регламент (ЕО) № 1627/94 от 27 юни 1994 г. за установяване на общите разпоредби за специалните разрешителни за риболов (6).
(12)
Научна информация посочва, че за риба треска риболовните уреди, спуснати на вода без отвор за разкритие и при нормална ромбоидна плетка на мрежата, нейната торба и удълженията отзад са по-малко способни на селекция, отколкото при разкритие тип BACOMA или пък където плетката на мрежата на торбата и удълженията са обърнати на 90°. С тази цел не е уместно да се допуска в границите на водите под отговорността на Общността, както и за съдове собственост на Общността, използването на риболовни средства, спуснати на вода от кораба, които нямат разкритие тип BACOMA или на които мрежата на торбата и удълженията и не са обърнати на 90°, когато обектът на риболов е риба треска.
(13)
Регламент (ЕО) № 1434/98 (7) установи условия, при които риби от вида на херинга могат да бъдат вадени с промишлени цели, различни от директна консумация от човека.
(14)
С цел улесняване сложните правила на Регламент (ЕО) № 1434/98 условията, които са съответни за условията на Балтийско море, следва да бъдат заменени от общите условия за смесени улови в регламента. Регламент (ЕО) № 1434/98 следва да бъде съответно изменен.
(15)
Мерките, необходими за изпълнение на настоящия регламент, следва да са в съответствие с Решение 1999/468/EО на Съвета от 28 юни 1999 г. за установяване на процедурите за упражняване на изпълнителните правомощия, предоставени на Комисията (8).
(16)
Поправките на приложение I и към допълнения 1 и 2 към приложение II към настоящия регламент също следва да са в съответствие с Решение 1999/468/ЕО.
(17)
Поради броя и важността на измененията, които следва да се извършат в правилата на Регламент (ЕО) № 88/98, той следва да бъде отменен и заменен с нов текст,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет и приложно поле
Настоящият регламент постановява техническите мерки за опазване при улов и разтоварване на рибни ресурси в морските води под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки и разположени в географските местонахождения специфицирани в приложение I.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент:
а)
„подвижно оборудване“ означава всяко риболовно средство, което изисква при улова на риба активно преместване на риболовните средства, включително средства, теглени от кораба, и обграждащи средства;
i)
„трал“ е подвижно риболовно средство, теглено от един или повече риболовни кораби и състоящо се от мрежа, която има тяло с конусовидна или пирамидална форма (тяло на трала), затворена в своя край от торба на мрежата;
ii)
„олекотен бим трал“ означава риболовно средство с тралова мрежа, отворена хоризонтално посредством стоманена или дървена тръбна рамка, наречена бимс, и мрежи, снабдени с вериги, влачени по дъното, верижни покрития или верижни плъзгачи - цялото съоръжение се провлачва по дъното от риболовния кораб;
iii)
„датски гриб“ (датски сейнер) означава риболовно средство, което обгражда рибата и бива провлачвано от кораба, управлявано от рибарският съд чрез две дълги въжета- грибни въжета, проектирани така, че да довеждат големи количества риба към отвора на гриба. Това риболовно средство се състои от мрежа, която е подобна на тази на дънния трал по вид и размер, състои се от две големи крила, тяло и торба на мрежата;
iv)
„драги“ означава риболовно средство, което е мрежа или метален кош, монтирани на рамки с различни форми и размер, долната част на които има стъргало (сито), което понякога може да е със зъбци;
v)
„гъргър“ е ограждаща риболовна мрежа, която се състои от мрежа, чието дъно е теглено или посредством затягащо въже на гъргъра, което минава през определен брой халки заедно с граундроупа, като така позволява мрежата да бъде свивана и затваряна;
б)
„неподвижно оборудване“ означава кое да е риболовно средство, което при риболовна операция не изисква движение и включва хрилни мрежи, заплитащи мрежи, тройни мрежи, мрежи-капани, парагади, кюпове и даляни. Мрежите могат да се състоят от една или повече отделни мрежи, които са стъкмени с горни, дънни и свързващи въжета и могат да бъдат оборудвани с котвени, плаващи и навигационни механизми;
i)
„хрилни мрежи“ и „оплитащи мрежи“ означават риболовни средства, съставени от отделни мрежи, които се държат във водата вертикално посредством поплавъци и тежести. Те улавят живи морски ресурси чрез оплитане или улавяне в мрежа;
ii)
„тройна мрежа“ е риболовно средство, което е изработено от две или повече мрежи, които се пускат заедно на едно носово въже и се държат вертикално във водата чрез поплавъци или тежести;
iii)
„парагади“ е определен брой свързани въдици, които са или положени на дъното, или плават по течението, всяка от които носи кукички със заложена стръв;
в)
„кука“ е извита, заострена в края стоманена форма, обикновено имаща шип;
г)
„време на потапяне“ е периодът от първото спускане на мрежите във водата до момента, в който те са напълно прибрани на борда на риболовния кораб;
д)
„мрежи с квадратна плетка“ означава конструкция на мрежа, при която двата набора на успоредните линии, формиращи се от прътите на плетката, са така поставени, че единият набор е успореден на дългата ос на мрежата, другият е под прави ъгли спрямо тази ос;
е)
„торба на мрежата“ означава последните 8 метра от трала, които имат или цилиндрична форма, тоест еднаква обиколка във всяка част, или заострена форма;
ж)
„укрепваща торба“ означава мрежа оформена цилиндрично, изцяло обгръщаща торбата на мрежата и която може да бъде закрепвана към нея на интервали от време;
з)
„задно въже“ означава най-задното въже, прикрепено към торбата на мрежата, измервано, когато мрежите са опъвани по дължина;
и)
„подемно въже“ е въже, което опасва обиколката на торбата на мрежата или укрепващата торба, ако има такава, и прикрепено посредством примки или халки;
й)
„опасващо въже“ е въже, което опасва обиколката на торбата на мрежата или укрепващата торба и което е прикрепено към тях;
к)
„чепаре“ е мрежа, пристегната вътре в подвижна мрежа по такъв начин, че позволява на улова да преминава от предната към задната част на мрежата, но ограничава въможността и да се връща обратно;
л)
„поплавък на торбата“ означава плаваща единица, прикрепена към торбата на мрежата;
м)
„въже на поплавъка“ е въжето, свързващо поплавъка на торбата към тази част на риболовното средство, която е маркирана;
н)
„удължение“ се нарича онази част на трала, която не се стеснява и има цилиндрична форма, тоест има същата обиколка като торбата на трала, прикрепена или продължение на тази торба.
ГЛАВА II
МРЕЖИ И УСЛОВИЯ ЗА ТЯХНОТО ИЗПОЛЗВАНЕ
РАЗДЕЛ I
Видове, които са обект на риболов
Член 3
Видове, които са обект на риболов и минимален размер на плетката на мрежите
1. За всеки от подучастъците, изброени в приложение I, допустимите размери на плетката на мрежите за всеки отделен рибен вид е, както е дефинирано в приложение II, когато се извършва риболов с тралове, датски сейнери и подобни средства, и както е дефинирано в приложение III, когато се лови риба с хрилни мрежи, оплитащи мрежи и тройни мрежи. Никоя част от средствата или мрежите не може да има размер на плетката по-малък от най- малкия размер при всеки вид мрежи според размера им.
2. Минималният процент от видовете за риболов сред живите морски ресурси, уловени на борда на кораба за всеки географско подучастък и всеки вид мрежа според размера, е указано в приложение II и приложение III.
3. По време на всяко пътуване с цел риболов, когато на борда има драги, задържането и улова на борда на какво да е количество живи морски ресурси е забранено освен ако поне 85 % от живото тегло не се състои от мекотели и/или Furcellaria lumbricalis.
4. Използването, в рамките на подучастъка, на хрилни мрежи и оплитащи мрежи, които имат размер на плетката по-малък от указания в приложение III, е забранено.
5. Използването, в рамките на подучастъка, на тройни мрежи с размер на плетката в тази част на мрежата, където плетката е с най-голям размер, неотговарящи на никоя от категориите, указани в приложение III, освен ако размерът на плетката в частта на мрежата, имаща най-малък размер, е по-малък от 16 mm е забранено. Ако размерът на плетката при мрежи с по-малка плетка е под 16 mm, всички мрежи с размер над 16 mm отговарят на категориите, указани в приложение III.
6. За всяко пътуване с цел риболов разтоварване на риба е забранено, когато уловът е според подучастъците, изброени в приложение I, и когато е задържан на борда, не съответства с условията, указани в приложение II и приложение III.
Член 4
Изчисление на процента на видовете риба за улов
1. Процентът на видовете за улов, както са посочени в приложение II и приложение III, се изчислява като пропорцията на живо тегло на всички видове, изброени в приложение II и приложение III, които също са задържани на борда след разтоварване или сортиране.
2. Процентът на видовете за улов и други видове се получава от събирането на всички количества от задържаните на борда определени видове риба и други видове, изброени в приложение II и III.
3. Количествата от видове, изброени в приложения II и III, които са били претоварени от риболовен кораб, се вземат предвид, когато се изчислява процентът на определените за съответния кораб видове.
4. Процентите на видовете за риболов могат да бъдат изчислени въз основа на един или повече уловени представители на дадените видове.
РАЗДЕЛ II
Подвижно оборудване
Член 5
Устройство на риболовните средства
1. Никое средство няма да бъде използвано, ако възпрепятства или по друг начин намалява размера на мрежата при торбата.
2. Чрез дерогация от параграф 1 е позволено да се прикрепя към външната долна половина на торбата на подвижната мрежа всякакъв вид платно, мрежа или друг материал, който би имал за цел да предотврати или намали носенето. Такива материали се прикрепват само към предните или страничните краища на торбата.
3. Чрез дерогация от параграф 1, когато се лови риба с тралове, датски сейнери или подобни средства с размер на плетката по- малък от 90 mm, е позволено да се прикачват към външната страна на торбата укрепващи торби. Размера на плетката на торбата е поне два пъти по-голям от този на опашката и в никой случай по- малък от 80 mm.
Укрепваща торба може да се прикрепя за следните части:
а)
в предния ѝ край;
б)
в задния ѝ край; или
в)
по окръжността между задната и предната част.
Укрепващата торба може да бъде стягана:
а)
по окръжността на торбата и удължението на мрежата около един ред от дупки на мрежата или
б)
надлъжно по един ред дупки на мрежата.
4. Чрез дерогация от параграф 1 е позволено:
а)
използването на подвижни риболовни средства, еднопосочна мрежа или чепаре. Чепарето може да бъде прикрепено или вътре в торбата, или пред нея. Условията, определящи минималния размер на плетката в приложение II, не се отнасят до чепарета. Разстоянието от точката на прикрепяне в предната част до задната част на торбата на мрежата е поне три пъти дължината на чепарето;
б)
да се прикрепя към външната страна на опашката сензор, който да определя размера на улова;
в)
да се използват опасващи въжета и подемни въжета, прикрепени към външната страна на торбата на мрежата, когато се използват тралове, датски сейнери или подобни средства с размер на плетката по-малък от 90 mm;
г)
да се използва едно подемно въже прикрепено към външната страна на торбата на мрежата, когато се използват тралове, датски сейнери или подобни средства с размер на плетката 90 mm или над 90 mm;
д)
да се прикрепят плувки на двата странични канта на мрежата на торбата;
е)
да се използва задно, стягащо въже прикрепено отвън на торбата. Разстоянието между задното стягащо въже и въжето на торбата е еквивалентно на или по-малко от 50 cm.
Член 6
Специфични забранени конструкции
Използването на следните се забранява:
а)
всяка торба на трал, при която броя на мрежи с еднакъв размер около обиколката на торбата се увеличава от предния към задния край;
б)
всяко удължение, при което обиколката в някоя точка е по-малка от обиколката на най-предния край на торбата към която удължението е закрепено;
в)
всяка торба с размер на плетката, равен или по-голям от 32 mm при мрежи, чиито плетки не са ромбоидни или правоъгълни;
г)
всеки трал, датски сейнер или подобно средство с размер на отвора, равен или по-голям от 90 mm, имащ повече от 100 отворени ромбоидни отвора и по-малко от 40 отворени ромбоидни отвора при каква да е обиколка на накрайника, с изключение на свързващите части или ръбовете на мрежата;
д)
всеки трал, датски сейнер или подобно средство с размер на плетката, равен или по-голям от 90 mm имащ повече от 100 отворени ромбоидни отвора и по-малко от 40 отворени ромбоидни отвора при каква да е обиколка на торбата, с изключение на свързващите части или ръбовете на мрежата;
е)
всяка торба, където дължината на горната половина не е приблизително равна на дължината на опънатата и долна половина.
Член 7
Избор на риболов на треска с трал
Комисията, въз основа на информацията получена от Научния, Техническия и Икономическия комитет за риболов, представя не по-късно от септември 2007 г. оценка на избора на подвижни средства утвърдени като подходящи за риболов на треска.
РАЗДЕЛ III
Неподвижно оборудване
Член 8
Размери и време на потапяне
1. Там, където имаме риболов с хрилни мрежи, оплитащи мрежи или тройни мрежи, използването на повече от 9 km мрежи за кораби с габаритна дължина до 12 m и 21 km мрежи за кораби с габаритна дължина повече от 12 m се забранява.
2. Времето за потапяне на мрежите, определено в параграф 1, не надвишава 48 часа.
3. Чрез дерогация от параграф 2 времето на потапяне на мрежите, определено в параграф 1, когато се лови риба под ледена покривка, не е ограничено.
Член 9
Ограничения на плаващи мрежи
1. От 1 януари 2008 г. се забранява на всеки кораб да носи на борда или да използва за риболов плаващи мрежи.
2. През 2006 г. и 2007 г. кораб може да държи на кораба си или да използва за риболов плаващи мрежи само ако има разрешение за това от компетентните органи на държавата-членка на флага.
3. През 2006 г. и 2007 г. максималният брой кораби, които могат да имат разрешение от държава-членка да носят на борда или да използват за риболов плаващи мрежи, не надвишават 40 % и 20 % съответно от риболовните кораби, които са използвали плаващи мрежи през периода от 2001 до 2003 г.
4. Чрез дерогация от параграф 3 в подучастъци от 25 до 32 максималния брой на корабите, които могат да получат разрешение от държава-членка да имат плаващи мрежи на борда или да ги използват за риболов, не надвишават 40 % от риболовните кораби, които са използвали плаващи мрежи през периода от 2001 до 2003 г.
5. Държавите-членки съобщават на Комисията до 30 април всяка година списъка на корабите, имащи разрешение да извършват риболовни дейности с плаващи мрежи.
Член 10
Условия, приложими за използването на плаващи мрежи
1. Капитан на риболовен кораб, използващ плаващи мрежи, води корабен дневник, в който ежедневно записва следната информация:
а)
цялата дължина на мрежите на борда на кораба;
б)
цялата дължина на мрежите, използвани за всяка риболовна операция;
в)
количеството, датата и координатите на допълнителен (нежелан) улов на китообразни.
2. Всички риболовни кораби, които използват плаващи мрежи, съхраняват на борда разрешителното, посочено в член 9, параграф 2.
РАЗДЕЛ IV
Общи разпоредби за оборудването и неговото използване
Член 11
Определяне на размера на отворите и дебелината на кордата
Прилага се Регламент (ЕО) № 129/2003 на Комисията от 24 януари 2003 г. за създаване на подробни правила за определяне на размера на отворите и дебелината на кордата на рибарските мрежи (9).
Член 12
Спазване на приложимите проценти за улова
1. Количествата живи морски ресурси, уловени в излишък на позволените проценти, специфицирани в приложения II и III, не могат да бъдат вадени, а се връщат обратно в морето преди всяко изваждане.
2. Независимо от параграф 1, когато и да е по време на риболовно пътуване кораб напуска някоя от групите от подучастъците, изброени в приложения II и III, минималният процент от определените видове за улов, както е в приложения II и III, уловени и задържани на борда от тази географска зона, трябва да бъдат постигнат в рамките на два часа.
Член 13
Условия за използване на риболовните средства
1. Риболовните средства, чието използване е забранено в определена географска зона или по време на определен период, се подреждат настрани, така че да не са готови за използване в забранените зони или по време на забранен период. Резервните средства се подреждат отделно и по такъв начин, че да не са готови за използване.
2. Риболовните средства няма да се считат готови за използване ако:
а)
в случаи на тралове, датски сейнери и подобни с изключение на двойни тралове:
i)
тралните дъски са вързани на вътрешната или външната страна на фалшборда или на галса,
ii)
тралните въжета или вързала са освободени от тралните дъски или тежестите му;
б)
в случаи на двойни тралове тежестите при крилата са разкачени и подредени на друго място;
в)
когато имаме парагади, хрилни мрежи, оплитащи мрежи и тройни мрежи:
i)
мрежите са подредени под увързано покритие;
ii)
въдиците и куките се съхраняват в затворени кутии;
г)
когато имаме гъргъри, главното или дънното метално въже е освободено от гъргъра.
3. Чрез дерогация от параграф 1, когато е използвано риболовно средство, за което треската (Gadus morhua) е дефинирана като целеви вид в съответствие с приложения II и III, никакъв друг тип средства не се съхраняват на борда на кораба.
ГЛАВА III
МИНИМАЛЕН РАЗМЕР НА РИБАТА ЗА РАЗТОВАРВАНЕ
Член 14
Измерване на рибата
1. Счита се, че рибата няма изисквания размер, ако е по-малка от минималния размер, определен в приложение IV относно подходящите видове и подходящите географски зони.
2. Размерът на рибата се взема от върха на носа, със затворена уста, до края на опашната перка.
Член 15
Задържане на борда на по-малък размер риба
1. Риба с по-малки от указаните размери не трябва да бъде задържана на борда, нито да бъде трансбордирана, вадена, транспортирана, съхранявана, продавана, излагана или предлагана за продажба, а се връща незабавно обратно в морето.
2. Параграф 1 не се прилага за риба, различна от онази, определена в приложение II като вид за риболов с размер на плетка на мрежите „по-малък от 16 mm“ или „16 до 31 mm“, уловена с тралове, датски сейнери или подобни средства с размер на плетката по-малък от 32 mm, или с гъргъри, в случай че тази риба не е сортирана и продавана, излагана или предлагана за продаване за консумация от човека.
ГЛАВА IV
ОГРАНИЧЕНИЯ, СВЪРЗАНИ С ОПРЕДЕЛЕНИ ЗОНИ, ТИПОВЕ РИБОЛОВ ИЛИ ЖИВИ МОРСКИ РЕСУРСИ
Член 16
Забранени райони
Забранено е през годината да се лови риба с какво да е подвижно оборудване в географски зони затворени от последователно свързани ромбоидни линии със следните координати, които ще бъдат измервани според координатна система WGS84:
1.
54°23′ север, 14°35′ изток
2.
54°21′ север, 14°40′ изток
3.
54°17′ север, 14°33′ изток
4.
54°07′ север, 14°25′ изток
5.
54°10′ север, 14°21′ изток
6.
54°14′ север, 14°25′ изток
7.
54°17′ север, 14°17′ изток
8.
54°24′ север, 14°11′ изток
9.
54°27′ север, 14°25′ изток
10.
54°23′ север, 14°35′ изток
Член 17
Ограничения в риболова на сьомга и морска пъстърва
1. Задържането на борда на сьомга (Salmo salar) или морска пъстърва (Salmo trutta) се забранява:
а)
от 1 юни до 15 септември във водите от подучастъци от 22 до 31;
б)
от 15 юни до 30 септември във водите от подучастък 32.
2. Забранените зони по време на закрит сезон надвишават 4 морски мили, измерено от основните граници.
3. Чрез дерогация от параграф 1 задържането на сьомга (Salmo salar) на борда или морска пъстърва (Salmo trutta), уловени с даляни, е разрешено.
Член 18
Ограничения при риболов на змиорка
Задържането на борда на змиорки уловени с някое от подвижните риболовни средства е забранено през годината.
Член 19
Ограничения за разтоварването на смесен улов
1. Смесеният улов се разтоварва само в пристанища и места за разтоварване, където е в действие програма за разтоварване на образци рибни видове, посочени в параграф 2.
2. Държавите-членки гарантират, че правилната програма за разтоварване на екземпляри, която да позволява ефективен контрол на смесен улов, е наистина в действие.
ГЛАВА V
МЕРКИ, СПЕЦИФИЧНИ ЗА ЗАЛИВА НА РИГА
Член 20
Специални разрешителни за риболов
1. За да се извършва риболов в подгрупа 28-1, корабите трябва да притежават специално разрешително за риболов в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) № 1627/94.
2. Държавите-членки гарантират, че корабите, за които се отнася специалното разрешително за риболов по параграф 1, е издадено и включено в списък, съдържащ техните имена и вътрешен регистрационен номер, които са били оповестени чрез Интернет, в уебсайт, адресът на който ще бъде предоставен на Комисията и държавите-членки от всяка държава-членка.
3. Корабите, включени в този списък, трябва да отговарят на следните условия:
а)
пълната мощност на двигателя (kW) на корабите от списъка не надвишава наблюдаваната за всяка държава-членка през годините 2000-2001 в подучастък 28-1; и
б)
мощността на двигателя на кораба не надвишава 221 киловата по което и да е време.
Член 21
Смяна на двигатели или кораби
1. Всеки отделен кораб, включен в списъка, изискван според член 20, параграф 2, може да бъде заменен от друг кораб или кораби, в случай че:
а)
такава замяна не води до увеличаване на общата мощност на двигателя, както е в член 20, параграф 3, буква а), в заинтересованата държава-членка, и
б)
мощността на всеки двигател на заменен кораб да не надвишава 221 kW по което и да е време.
2. Двигателите на всеки отделен кораб, включен в списъка, както е в член 20, параграф 2, могат да бъдат заменени, при условие че:
а)
замяната на двигателя не води до мощност на двигателя надвишаваща 221 kW по кое да е време, и
б)
мощността на заменения двигател не е такава, че замяната да е довела до общо увеличаване на мощността, както е посочено в член 20, параграф 3, буква а) за заинтересованата държава-членка.
Член 22
Забрана за използване на тралове
В подучастък 28-1 риболовът с трал е забранен във води с дълбочина по-малка от 20 m.
ГЛАВА VI
ОБЩИ УСЛОВИЯ
Член 23
Забранени риболовни средства и практики
1. Уловът на живи морски ресурси с методи, включващи използването на експлозиви, отровни или зашеметяващи субстанции, ток или всякакъв вид военни снаряди, е забранено.
2. Продажбата, излагането или предлагането за продажба на живи морски ресурси уловени с методите, посочени в параграф 1, е забранено.
Член 24
Научноизследователска работа
1. Настоящият регламент не се прилага за риболовни операции, провеждани единствено с научноизследователска цел, при условие че:
а)
риболовните дейности се извършват с разрешението и под управлението на заинтересована държава-членка или държави-членки;
б)
държава-членка или държави-членки, в чиито води се провежда такава дейност, се информират предварително за риболовните дейности; и
в)
корабът, извършващ такива риболовни операции, има на борда си пълномощно, издадено от държавата-членка, под чийто флаг плава.
3. Независимо от параграф 1, живите морски ресурси, уловени с целите по параграф 1, не могат да бъдат продавани, съхранявани, излагани или предлагани за продажба, освен ако:
а)
отговарят на минималните размери за разтоварване, изброени в приложение IV, и за ресурси, за които риболовните възможности са определени, такива възможности да не са изразходвани, или
б)
са продадени директно за цели, различни от консумация от човека.
Член 25
Изкуствено възстановяване или заселване
Настоящият регламент не се прилага за операции, провеждани единствено с цел изкуствено възстановяване или заселване на живи морски ресурси, които се провеждат с разрешението на и под контрола на заинтересовани държава-членка или държави-членки. Там, където изкуственото възстановяване или заселване на живи морски ресурси се извършва във водите на друга държава-членка или държави-членки, всички заинтересовани държави-членки се уведомяват предварително.
Член 26
Мерки, предприемани от държави-членки, приложими единствено към кораби, плаващи под техен флаг
1. Държавите-членки могат, с цел опазване и управление на ресурсите или за да намалят ефекта от риболова върху морската екосистема, да предприемат технически мерки за намаляване на риболовните възможности, които:
а)
допълват мерките, предвидени в общностната уредба в областта на рибарството; или
б)
надвишават минималните изисквания, предвидени в общностната уредба в областта на рибарството.
2. Мерките, посочени в параграф 1, се прилагат единствено за рибари от заинтересованата държава-членка и са в съответствие с общностното право.
3. Заинтересованата държава-членка уведомява незабавно за такива мерки останалите държави-членки и Комисията.
4. Държавите-членки предоставят на Комисията, при поискване от нейна страна, цялата нужна информация за оценяване дали мерките отговарят на условията, заложени в параграф 1.
5. Ако Комисията заключи, че мерките не съответстват на условията, заложени в параграф 1, тя приема решение, изискващо държава-членка да оттегли или измени мерките си.
Член 27
Научна оценка на типовете оборудване
До 1 януари 2008 г. Комисията гарантира, че научната оценка на въздействието от използването на определени хрилни мрежи, тройни мрежи и оплитащи мрежи върху китообразните видове е извършена и заключенията са представени пред Европейския парламент и Съвета.
ГЛАВА VII
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 28
Подробни правила за прилагане
Подробни правила за прилагането на настоящия регламент се приемат в съответствие с процедурата, предвидена в член 30, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2371/2002.
Член 29
Изменения на приложенията
Изменения на приложение I и на допълнения 1 и 2 към приложение II се приемат в съответствие с процедурата по член 30, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002.
Член 30
Изменения на Регламент (ЕО) № 1434/98
Регламент (ЕО) № 1434/98 се изменя, както следва:
1.
Член 1, параграф 2 се заличава.
2.
Член 2, параграфи 2 и 3 се заличават.
3.
Член 3, параграф 1 се изменя, както следва:
„1. Улови на херинга, направени:
-
в региони 1 и 2 с провлачени мрежи с минимален размер на плетката, равен или по-голям от 32 mm, или
-
в регион 3 с провлачени мрежи с минимален размер на плетката, равен или по-голям от 40 mm, или
-
в регион 1, 2 и 3 с каквито и да е риболовни средства, различни от провлачени мрежи,
не се вадят за цели, различни от директна консумация от човека, освен ако не са първо предложени за продажба за директна консумация от човека и не успеят да намерят купувач.“
4.
Член 3, параграф 2 се заменя със следното:
„2. Но всеки улов на херинга уловен с какво да е риболовно средство в условия определени от член 2 може да бъде изваден с цел различна от директна консумация от човека.“
Член 31
Отмяна
Регламент (ЕО) № 88/98 се отменя.
Позоваванията на Регламент (ЕО) № 88/98 се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата за съответствие в приложение V.
Член 32
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2006 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 21 декември 2005 година.
REGLAMENTO (CE) No 2187/2005 DEL CONSEJO
de 21 de diciembre de 2005
relativo a la conservación, mediante medidas técnicas, de los recursos pesqueros en aguas del Mar Báltico, los Belts y el Sund, por el que se modifica el Reglamento (CE) no 1434/98 y por el que se deroga el Reglamento (CE) no 88/98
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 37,
Vista la propuesta de la Comisión (1),
Visto el dictamen del Parlamento Europeo (2),
Considerando lo siguiente:
(1)
En virtud de los artículos 2 y 4 del Reglamento (CE) no 2371/2002 del Consejo, de 20 de diciembre de 2002, sobre la conservación y la explotación sostenible de los recursos pesqueros en virtud de la política pesquera común (3), el Consejo, tomando en consideración las recomendaciones científicas, técnicas y económicas disponibles, debe establecer las medidas comunitarias necesarias para garantizar una explotación de los recursos acuáticos vivos en condiciones económicas, medioambientales y sociales sostenibles. Con ese fin, el Consejo puede adoptar medidas técnicas para limitar la mortalidad por pesca y el impacto ambiental de las actividades pesqueras.
(2)
La adhesión de la Comunidad al Convenio sobre la Pesca y la Conservación de los Recursos Vivos en el Mar Báltico y los Belts, modificado por el Protocolo de la Conferencia de los representantes de los Estados parte del Convenio, denominado en lo sucesivo «el Convenio de Gdansk», fue aprobada mediante la Decisión 83/414/CEE (4).
(3)
La Comisión Internacional de Pesca del Mar Báltico (IBSFC), creada por el Convenio de Gdansk, ha adoptado desde su constitución un conjunto de medidas de conservación y de gestión de los recursos pesqueros en el Mar Báltico y comunicado a las Partes Contratantes recomendaciones para modificar esas medidas técnicas.
(4)
Procede que la Comunidad aplique esas recomendaciones. No obstante, dado que la IBSFC puede ser sustituida por una cooperación bilateral con la Federación de Rusia, no es oportuno que las normas comunitarias se ciñan estrictamente a esas recomendaciones sino que deben conformar un sistema general y coherente de medidas técnicas para las aguas de la Comunidad, basado en las normas actuales. Además, deben simplificarse algunas disposiciones actuales que son innecesariamente pormenorizadas o no están justificadas desde el punto de vista de la conservación de los recursos.
(5)
El Reglamento (CE) no 88/98 (5) establece las medidas técnicas de conservación de los recursos de la pesca en las aguas comunitarias del Mar Báltico, los Belts y el Sund.
(6)
La aplicación del Reglamento (CE) no 88/98 ha puesto de relieve algunas imperfecciones de las que se derivan problemas de aplicación y ejecución y que deben rectificarse, principalmente mediante la definición de especies objetivo y porcentajes de captura aplicables a diferentes intervalos de tamaño de malla y zonas geográficas para la pesca con determinados artes.
(7)
Es preciso determinar el método de cálculo de los porcentajes de las especies objetivo y de las demás especies.
(8)
La talla mínima de cada especie debe fijarse teniendo en cuenta la selectividad de la malla del arte de pesca utilizado para capturarla.
(9)
La información científica disponible indica que en la pesca de anguila con redes de arrastre se produce mucha captura accesoria de juveniles de bacalao. Se debería prohibir, por lo tanto, la pesca de anguila con artes activos.
(10)
Para garantizar una explotación sostenible de los recursos pesqueros y reducir al mínimo el impacto de las actividades de pesca en el Golfo de Riga, que constituye un ecosistema marino único y vulnerable, es necesario aplicar medidas específicas. Para ello, el artículo 21 del Acta de adhesión de 2003 establece que el Consejo debe modificar el Reglamento (CE) no 88/98 antes de la fecha de adhesión con el fin de adoptar las medidas de conservación necesarias en ese golfo.
(11)
Para controlar las actividades pesqueras, es necesario que el acceso al Golfo de Riga esté supeditado a la posesión de un permiso de pesca especial expedido con arreglo al Reglamento (CE) no 1627/94 del Consejo, de 27 de junio de 1994, por el que se establecen disposiciones generales para los permisos de pesca especiales (6).
(12)
La información científica disponible indica que, en el caso del bacalao, los artes de arrastre sin dispositivo de escape y con un paño de red anudado de malla romboidal normal en el copo y en la extensión de la pieza son menos selectivos que los que llevan un dispositivo de escape de tipo «BACOMA» o cuando el paño de red en el copo y en la manga han sufrido un giro de 90°. Por consiguiente, conviene impedir la utilización en aguas comunitarias y por parte de buques comunitarios de artes de arrastre sin dispositivo de escape de tipo «BACOMA» o sin un paño de red en el copo y en la manga con un giro de 90°, cuando la especie objetivo sea el bacalao.
(13)
El Reglamento (CE) no 1434/98 (7) establece las condiciones en que pueden desembarcarse arenques destinados a fines industriales distintos del consumo humano directo.
(14)
Con objeto de simplificar las normas complejas del Reglamento (CE) no 1434/98, resulta conveniente sustituir las disposiciones de ese Reglamento que se aplican al Mar Báltico por disposiciones generales sobre los desembarques sin clasificar e incorporarlas al presente Reglamento. El Reglamento (CE) no 1434/98 debe ser modificado en consecuencia.
(15)
Las medidas necesarias para la ejecución del presente Reglamento deben aprobarse con arreglo a la Decisión 1999/468/CE del Consejo, de 28 de junio de 1999, por la que se establecen los procedimientos para el ejercicio de las competencias de ejecución atribuidas a la Comisión (8).
(16)
Las modificaciones del anexo I y de los apéndices 1 y 2 del anexo II del presente Reglamento también deben adoptarse de conformidad con la Decisión 1999/468/CE.
(17)
Debido al número y a la importancia de las modificaciones que deben realizarse, el Reglamento (CE) no 88/98 debe derogarse y sustituirse por un nuevo texto.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
CAPÍTULO I
ÁMBITO DE APLICACIÓN Y DEFINICIONES
Artículo 1
Objeto y ámbito de aplicación
El presente Reglamento establece medidas técnicas de conservación aplicables a la captura y el desembarque de los recursos pesqueros de las aguas marítimas situadas en la zona geográfica indicada en el anexo I que se encuentren bajo la soberanía o jurisdicción de los Estados miembros.
Artículo 2
Definiciones
A los efectos del presente Reglamento, se entenderá por:
a)
«artes activos»: los artes de pesca cuya utilización requiere un movimiento activo del arte y, particularmente, las redes de arrastre y las de cerco:
i)
«red de arrastre»: una red remolcada de forma activa por uno o más buques pesqueros, constituida por una red con un cuerpo cónico o piramidal (cuerpo de la red de arrastre) cerrado en la parte posterior por un copo,
ii)
«red de arrastre de vara»: una red de arrastre que se mantiene abierta horizontalmente con una barra de acero o madera (vara) y está provista de cadenas de fondo o cosquilleras, remolcada activamente en el fondo por el motor del buque,
iii)
«red de tiro danesa»: una red de cerco y arrastre que se maniobra desde la embarcación mediante dos largos cabos con los que se dirige el pescado hacia la boca de la red. Este arte compuesto por una red, que es similar a una red de arrastre de fondo por su forma y tamaño, consta de dos grandes alas, un cuerpo y un copo,
iv)
«rastra»: un saco de red o una cesta de metal montados en un marco rígido de dimensiones y forma variables, cuya parte inferior lleva una cuchilla raspadora que, a veces, puede tener dientes,
v)
«red de cerco con jareta»: un arte compuesto por una red de cerco cuyo fondo puede cerrarse mediante una jareta situada en la parte inferior de la red, que pasa a través de una serie de anillas a lo largo del burlón y hace que la red pueda fruncirse y cerrarse;
b)
«artes pasivos»: los artes de pesca cuya utilización no requiere un movimiento activo del arte, es decir, las redes de enmalle, redes de enredo, trasmallos, almadrabas, líneas, nasas y trampas. Las redes pueden consistir en una o más redes separadas, armadas con relingas superiores, inferiores y de costado, y pueden ir provistas de dispositivos de fondeo, de flotación y de balizaje:
i)
«red de enmalle» y «red de enredo»: un arte compuesto por un único paño de red y mantenida verticalmente en el agua por medio de flotadores y lastres. Captura organismos acuáticos vivos enmallándolos o enredándolos,
ii)
«trasmallo»: un arte compuesta por dos o más paños de red, montados conjuntamente y en paralelo a una sola relinga y mantenida verticalmente en el agua por medio de flotadores y lastres,
iii)
«palangre»: aparejo de fondo o de deriva formado por un cordel con ramales y anzuelos cebados en el extremo de cada uno de éstos;
c)
«anzuelo»: una pieza afilada y torcida de cable de acero, normalmente con lengüeta;
d)
«período de inmersión»: el período comprendido desde el momento en que las redes se introducen en el agua hasta el momento en que se recuperan todas a bordo del buque pesquero;
e)
«paño de red de malla cuadrada»: una red construida de tal forma que los dos conjuntos de líneas paralelas formados por las barras de las mallas sean, respectivamente, paralelo y perpendicular al eje longitudinal de la red;
f)
«copo»: los últimos 8 m de la red de arrastre que tiene, sea una forma cilíndrica, es decir, la misma circunferencia en un extremo y en otro, sea una forma de embudo;
g)
«cubierta de refuerzo»: paño o pieza de red de forma cilíndrica que rodea completamente el copo de un arte de arrastre y que se fija al mismo a determinados intervalos;
h)
«estrobo de atrás»: el estrobo circular situado más atrás, fijado al copo, medido con las mallas estiradas longitudinalmente;
i)
«estrobo para izar»: cabo o cable que rodea la circunferencia del copo o de la eventual cubierta de refuerzo y que se fija a ella mediante argollas o anillas;
j)
«estrobo circular»: cabo o cable que rodea la circunferencia del copo o de la eventual cubierta de refuerzo y que se fija a ella;
k)
«trampa»: una pieza de red fijada en el interior de un arte activo de manera que permita pasar al pescado de la parte anterior del arte a la posterior, limitando las posibilidades de retorno;
l)
«boya del copo»: objeto flotante fijado al copo;
m)
«orinque»: cabo que sujeta una boya del copo a un arte calado en el fondo;
n)
«manga»: sección de la red de arrastre con forma cilíndrica, es decir, la misma circunferencia que el copo en un extremo y en otro, fijada a éste o que constituye su prolongación.
CAPÍTULO II
REDES Y CONDICIONES PARA SU UTILIZACIÓN
SECCIÓN I
Especies Objetivo
Artículo 3
Especies objetivo y tamaños mínimos de malla
1. Los intervalos de tamaño de malla admisibles en cada una de las subdivisiones indicadas en el anexo I para cada especie objetivo serán los establecidos en el anexo II, cuando se pesque con redes de arrastre, redes de tiro danesas y redes similares, y los establecidos en el anexo III, cuando se pesque con redes de enmalle, redes de enredo y trasmallos. Ninguna parte del arte o de las redes tendrá un tamaño de malla menor que el tamaño de malla más pequeño dentro de cada intervalo de tamaño de malla.
2. En los anexos II y III se establece el porcentaje mínimo de organismos marinos conservados a bordo que deberán suponer las especies objetivo en cada subdivisión geográfica y por cada intervalo de tamaño de malla.
3. En todas las mareas en que se lleven rastras a bordo estará prohibido conservar a bordo y desembarcar organismos marinos, excepto si al menos el 85 % de su peso vivo está constituido por moluscos o Furcellaria lumbricalis.
4. Dentro de cada subdivisión estará prohibido el uso de redes de enmalle o de enredo con un tamaño de malla menor que el establecido en el anexo III.
5. Dentro de cada subdivisión quedará prohibido el uso de trasmallos que tengan, en la parte de la red que tenga las mallas más grandes, un tamaño de malla que no corresponda con alguna de las categorías descritas en el anexo III, a no ser que el tamaño de la malla en la parte de la red que tenga las mallas más pequeñas sea inferior a 16 mm. Si el tamaño de la malla en la parte de la red que tenga las mallas más pequeñas es menor de 16 mm, se entenderá que todas las mallas de tamaño superior a 16 mm corresponden a las categorías indicadas en el anexo III.
6. En todas las mareas se prohibirán los desembarques cuando las capturas efectuadas en una de las subdivisiones indicadas en el anexo I, y conservadas a bordo, no cumplan las condiciones establecidas en el anexo II o en el anexo III.
Artículo 4
Cálculo de los porcentajes de las especies objetivo
1. Los porcentajes de las especies objetivo mencionados en los anexos II y III se calcularán en proporción del peso vivo de todas las especies enumeradas en los anexos II y III que se conserven a bordo una vez efectuada la selección correspondiente o se desembarquen.
2. Los porcentajes de las especies objetivo y de otras especies se obtendrán sumando todas las cantidades de especies objetivo y de otras especies enumeradas en los anexos II y III que se conserven a bordo.
3. Al calcular los porcentajes de especies objetivo de un buque pesquero del que se hayan transbordado especies enumeradas en los anexos II y III, se contabilizarán las cantidades transbordadas.
4. Los porcentajes de especies objetivo podrán calcularse basándose en una o más muestras representativas.
SECCIÓN II
Artes activos
Artículo 5
Estructura de los artes de pesca
1. Queda prohibida la utilización de mecanismos que obstruyan las mallas o reduzcan el tamaño de éstas en el copo.
2. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, podrá fijarse en la cara exterior de la mitad inferior del copo de los artes activos un trozo de tela, un paño de red o cualquier otro material que tenga por finalidad prevenir o reducir el desgaste. Dichos materiales deberán fijarse únicamente en los bordes anteriores y laterales del copo de la red.
3. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, en las redes de arrastre, redes de tiro danesas y artes similares que tengan un tamaño de malla inferior a 90 mm podrá fijarse una cubierta de refuerzo en la cara exterior del copo. El tamaño de las mallas de la cubierta de refuerzo deberá ser al menos el doble del de las mallas del copo y en ningún caso podrá ser inferior a 80 mm.
La cubierta de refuerzo podrá fijarse en los siguientes puntos:
a)
en su extremo anterior;
b)
en su extremo posterior, o
c)
circularmente entre la parte posterior y anterior.
La cubierta de refuerzo podrá atarse:
a)
circularmente alrededor del copo y la manga, siguiendo una fila de mallas, o
b)
longitudinalmente a lo largo de una sola fila de mallas.
4. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, estará permitido:
a)
utilizar en los artes activos una red de retención o trampa. La trampa podrá ir fijada bien en el interior del copo, bien en la parte anterior del copo. Las disposiciones sobre los tamaños mínimos de malla establecidos en el anexo II no se aplicarán a la trampa. La distancia que separa el punto de fijación delantero de la trampa y el extremo posterior del copo deberá ser al menos el triple de la longitud de la trampa;
b)
fijar en la cara exterior de alguna parte del copo un sensor para medir el volumen de las capturas;
c)
cuando se pesque con redes de arrastre, redes de tiro danesas o artes similares con un tamaño de malla inferior a 90 mm, utilizar estrobos para izar y estrobos circulares fijados en la cara exterior del copo;
d)
cuando se pesque con redes de arrastre, redes de tiro danesas o artes similares con un tamaño de malla igual o superior a 90 mm, utilizar un estrobo para izar fijado en la cara exterior del copo;
e)
fijar flotadores en los dos costadillos del copo;
f)
utilizar un estrobo de atrás fijado en la cara exterior del copo. La distancia entre el estrobo de atrás y el rebenque será igual o inferior a 50 cm.
Artículo 6
Estructuras específicas prohibidas
Queda prohibido utilizar:
a)
copos en los que el número de mallas de igual tamaño alrededor de cualquier circunferencia del copo aumente del extremo anterior al posterior;
b)
mangas cuya circunferencia en cualquier punto sea inferior a la circunferencia del extremo anterior del copo al que esté unida la manga;
c)
copos con un tamaño de malla igual o superior a 32 mm con mallas que no tengan forma romboidal o cuadrada;
d)
redes de arrastre, redes de tiro danesas o artes similares con un tamaño de malla inferior a 90 mm a las que esté acoplado un copo de cualquier forma, excepto cosido, en la parte de la red anterior al propio copo;
e)
redes de arrastre, redes de tiro danesas o artes similares con un tamaño de malla igual o superior a 90 mm que tengan más de 100 mallas de forma romboidal abiertas o menos de 40 mallas de forma romboidal abiertas en cualquier circunferencia del copo, excluidos la pegadura o los costadillos;
f)
copos cuya longitud estirada de la mitad superior no sea igual aproximadamente a la longitud estirada de la mitad inferior.
Artículo 7
Selectividad de la pesca de bacalao con redes de arrastre
La Comisión presentará al Consejo, a más tardar en el mes de septiembre de 2007, y sobre la base de un dictamen del Comité científico, técnico y económico de la pesca, una evaluación de la selectividad, por lo que respecta al bacalao, de los artes activos para los que el bacalao se considera especie objetivo.
SECCIÓN III
Artes pasivos
Artículo 8
Dimensiones y período de inmersión
1. Si la pesca se realiza mediante redes de enmalle, redes de enredo o trasmallos, queda prohibido utilizar más de 9 km de redes en buques con una eslora total de hasta 12 metros y más de 21 km en buques con una eslora total de más de 12 metros.
2. El período de inmersión de las redes contempladas en el apartado 1 no excederá de 48 horas.
3. No obstante lo dispuesto en el apartado 2, el período de inmersión de las redes contempladas en el apartado 1 será ilimitado cuando las actividades pesqueras se realizan bajo hielo.
Artículo 9
Restricciones aplicables a las redes de enmalle de deriva
1. A partir del 1 de enero de 2008 estará prohibido llevar a bordo redes de enmalle de deriva o utilizarlas para la pesca.
2. En 2006 y 2007, un buque podrá llevar a bordo redes de enmalle de deriva o utilizarlas para la pesca si dispone de una autorización de las autoridades competentes del Estado miembro de abanderamiento.
3. En 2006 y 2007, el número máximo de buques autorizados por un Estado miembro para llevar a bordo redes de enmalle de deriva o para utilizarlas para la pesca no podrá exceder del 40 % y del 20 %, respectivamente, de los buques pesqueros que utilizaron redes de enmalle de deriva en el período de 2001 a 2003.
4. No obstante lo dispuesto en el apartado 3, en las subdivisiones 25-32 el número máximo de buques a los que un Estado miembro puede autorizar a llevar a bordo redes de enmalle de deriva o a utilizarlas para la pesca no podrá exceder del 40 % de los buques pesqueros que utilizaron redes de enmalle de deriva en el período de 2001 a 2003.
5. Los Estados miembros comunicarán a la Comisión antes del 30 de abril de cada año la lista de los buques autorizados para faenar con redes de enmalle de deriva.
Artículo 10
Condiciones para la utilización de redes de enmalle de deriva
1. El capitán de un buque que faene con redes de enmalle de deriva llevará un cuaderno diario de pesca en el que anotará diariamente la siguiente información:
a)
longitud total de las redes que se encuentran a bordo;
b)
longitud total de las redes utilizadas en cada lance;
c)
la cantidad, fecha y posición de las capturas accesorias de cetáceos.
2. Todos los buques pesqueros que utilicen redes de enmalle de deriva deberán conservar a bordo la autorización indicada en el artículo 9, apartado 2.
SECCIÓN IV
Disposiciones comunes aplicables a los artes y a su utilización
Artículo 11
Determinación del tamaño de la malla y del grosor del torzal
El Reglamento (CE) no 129/2003 de la Comisión, de 24 de enero de 2003, por el que se prevén normas detalladas para la determinación del tamaño de las mallas y el grosor del torzal de las redes de pesca (9), será de aplicación para determinar el tamaño de la malla y el grosor del torzal de las redes de pesca.
Artículo 12
Cumplimiento de los porcentajes de captura
1. Las cantidades de organismos marinos capturados que superen los porcentajes autorizados que figuran en los anexos II y III no podrán desembarcarse y se devolverán al mar antes de efectuar cualquier desembarque.
2. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, cuando durante una marea un buque salga de alguno de los grupos de las subdivisiones indicadas en los anexos II y III, deberá obtener en un plazo de dos horas el porcentaje mínimo de especies objetivo establecido en los anexos II y III, capturadas y conservadas a bordo, procedentes de esa zona geográfica.
Artículo 13
Condiciones de utilización de los artes
1. Los artes de pesca cuya utilización esté prohibida en una zona geográfica dada o durante un período dado deberán ser guardados de manera que no estén listos para su utilización en esa zona o durante ese período. Los artes de pesca de reserva deberán guardarse aparte y de manera que no estén listos para ser utilizados.
2. No se considerarán listos para su utilización:
a)
en el caso de redes de arrastre, redes de tiro danesas y artes similares, con la excepción de las redes de pareja:
i)
los artes cuyas puertas estén amarradas en el lado exterior o interior de la amurada o en los pescantes,
ii)
los artes cuyos cables de arrastre o malletas estén separados de las puertas o de los lastres;
b)
en el caso de las redes de pareja, cuando los lastres del extremo de la banda estén separados y guardados;
c)
en el caso de líneas, redes de enmalle, redes de enredo y trasmallos:
i)
los artes cuyas redes estén estibadas debajo de una cubierta,
ii)
los artes cuyas líneas y anzuelos estén guardados en cajas cerradas;
d)
las redes de cerco de jareta cuyo cable principal o inferior haya sido retirado de la red.
3. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, cuando se utilice cualquier arte de pesca que tenga el bacalao (Gadus morhua) como especie objetivo de conformidad con los anexos II o III, no deberá llevarse a bordo ningún otro tipo de arte.
CAPÍTULO III
TALLA MÍNIMA DE DESEMBARQUE DEL PESCADO
Artículo 14
Medición del pescado
1. Se considerará que un pescado no tiene la talla exigida si es de un tamaño inferior a la talla mínima fijada en el anexo IV para la especie y la zona geográfica pertinentes.
2. La talla del pescado se medirá desde la punta de la boca cerrada hasta el extremo de la aleta caudal.
Artículo 15
Conservación a bordo de pescado de una talla inferior a la talla mínima
1. El pescado que no tenga la talla reglamentaria no podrá conservarse a bordo ni transbordarse, desembarcarse, transportarse, almacenarse, venderse, exponerse ni ponerse a la venta, sino que deberá devolverse inmediatamente al mar.
2. Lo dispuesto en el apartado 1 no se aplicará a los peces distintos de los definidos en el anexo II como especies objetivo para las categorías de dimensión de malla «inferior a 16 milímetros» o «comprendida entre 16 y 31 milímetros» y capturados con redes de arrastre, redes de tiro danesas o artes similares de dimensión de malla inferior a 32 milímetros, o con redes de cerco de jareta, siempre que dichos peces no sean clasificados ni vendidos, expuestos o puestos a la venta para el consumo humano.
CAPÍTULO IV
RESTRICCIONES APLICABLES A DETERMINADAS ZONAS, TIPOS DE PESCA U ORGANISMOS ACUÁTICOS
Artículo 16
Zonas prohibidas
Estará prohibido durante todo el año pescar con cualquier tipo de arte activo en la zona geográfica delimitada al unir secuencialmente con líneas de rumbo las siguientes posiciones, que se medirán de acuerdo con el sistema de coordenadas WGS84:
1)
54° 23′ N, 14° 35′ E,
2)
54° 21′ N, 14° 40′ E,
3)
54° 17′ N, 14° 33′ E,
4)
54° 07′ N, 14° 25′ E,
5)
54° 10′ N, 14° 21′ E,
6)
54° 14′ N, 14° 25′ E,
7)
54° 17′ N, 14° 17′ E,
8)
54° 24′ N, 14° 11′ E,
9)
54° 27′ N, 14° 25′ E,
10)
54° 23′ N, 14° 35′ E.
Artículo 17
Restricciones aplicables a la pesca de salmón y trucha de mar
1. Estará prohibido conservar a bordo salmón (Salmo salar) o trucha de mar (Salmo trutta):
a)
del 1 de junio al 15 de septiembre en aguas de las subdivisiones 22 a 31;
b)
del 15 de junio al 30 de septiembre en aguas de la subdivisión 32.
2. La zona de prohibición durante la veda se sitúa más allá de cuatro millas náuticas medidas desde las líneas de base.
3. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, se permitirá conservar a bordo salmón (Salmo salar) o trucha de mar (salmo trutta) capturados con almadrabas.
Artículo 18
Restricciones aplicables a la pesca de anguila
Estará prohibido durante todo el año conservar a bordo anguilas capturadas con artes activos.
Artículo 19
Restricciones aplicables a los desembarques sin clasificar
1. Las capturas sin clasificar únicamente se desembarcarán en los puertos y en los lugares de desembarque cuando esté en marcha el programa de muestreo a que se refiere el apartado 2.
2. Los Estados miembros garantizarán el establecimiento de un programa de muestreo adecuado que permita el control eficaz de los desembarques sin clasificar por especies.
CAPÍTULO V
MEDIDAS ESPECÍFICAS APLICABLES AL GOLFO DE RIGA
Artículo 20
Permiso especial de pesca
1. Los buques que deseen faenar en la subdivisión 28-1 deberán estar en posesión de un permiso especial de pesca expedido de conformidad con el artículo 7 del Reglamento (CE) no 1627/94.
2. Los Estados miembros velarán por que los buques a los que se haya expedido el permiso especial de pesca indicado en el apartado 1 figuren en una lista en la que consten su nombre y número interno de identificación, hecho público a través de un sitio web de Internet cuya dirección transmitirá cada Estado miembro a la Comisión y a los Estados miembros.
3. Los buques incluidos en la citada lista deberán cumplir las siguientes condiciones:
a)
la potencia motriz total (kW) de los buques que figuren en las listas no deberá superar la registrada para cada Estado miembro durante los años 2000 y 2001 en la subdivisión 28-1, y
b)
la potencia motriz de cada buque no deberá superar en ningún momento 221 kilowatios (kW).
Artículo 21
Sustitución de buques o motores
1. Todo buque de la lista indicada en el artículo 20, apartado 2, podrá ser sustituido por uno o varios buques, siempre y cuando:
a)
esa sustitución no ocasione un incremento de la potencia motriz total del Estado miembro indicada en el artículo 20, apartado 3, letra a), y
b)
la potencia motriz del buque de repuesto no sea superior en ningún momento a 221 kW.
2. Podrá sustituirse el motor de cualquiera de los buques incluidos en la lista señalada en el artículo 20, apartado 2, siempre y cuando:
a)
esa sustitución no suponga en ningún momento que la potencia motriz del buque supere 221 kW, y
b)
la potencia del motor de repuesto no sea tal que la sustitución suponga un aumento de la potencia motriz total del Estado miembro indicada en el artículo 20, apartado 3, letra a).
Artículo 22
Prohibición de la pesca de arrastre
En la subdivisión 28-1, se prohíbe la pesca de arrastre en aguas con una profundidad inferior a los 20 m.
CAPÍTULO VI
DISPOSICIONES GENERALES
Artículo 23
Artes de pesca y prácticas prohibidos
1. Se prohíbe capturar organismos marinos con métodos que impliquen el uso de explosivos, sustancias venenosas o soporíferas, corriente eléctrica o cualquier tipo de proyectil.
2. Se prohíbe vender, exponer o poner a la venta organismos marinos capturados con los métodos contemplados en el apartado 1.
Artículo 24
Investigación científica
1. El presente Reglamento no se aplicará a las operaciones de pesca realizadas únicamente con fines científicos siempre y cuando:
a)
se lleven a cabo con el permiso y bajo la autoridad del Estado miembro o de los Estados miembros interesados;
b)
se haya informado con antelación de las operaciones de pesca al Estado miembro o a los Estados miembros en cuyas aguas se realice la investigación, y
c)
el buque que lleve a cabo las operaciones de pesca lleve a bordo una autorización del Estado miembro de abanderamiento.
2. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, los organismos marinos capturados para los fines contemplados en el apartado 1 no podrán venderse, almacenarse, exponerse ni ponerse a la venta a menos que:
a)
tengan las tallas mínimas de desembarque fijadas en el anexo IV y, para los recursos cuyas posibilidades de pesca son fijas, no se hayan agotado las posibilidades de pesca, o
b)
se vendan directamente para fines distintos del consumo humano.
Artículo 25
Repoblación artificial y trasplante
El presente Reglamento no se aplicará a las operaciones de pesca llevadas a cabo con el único propósito de repoblar artificialmente o de transplantar organismos marinos, con permiso y bajo la autoridad del Estado miembro o Estados miembros interesados. Cuando la repoblación artificial o el trasplante se lleven a cabo en aguas de otro u otros Estados miembros, se informará previamente a todos los Estados miembros afectados.
Artículo 26
Medidas adoptadas por los Estados miembros aplicables únicamente a los buques pesqueros que enarbolan su pabellón
1. En aras de la conservación y gestión de los recursos pesqueros o para reducir el efecto de la pesca en el ecosistema marino, los Estados miembros podrán adoptar medidas técnicas dirigidas a limitar las posibilidades de pesca que:
a)
completen las medidas establecidas por los reglamentos comunitarios en materia de pesca, o
b)
vayan más allá de los requisitos mínimos establecidos por los reglamentos comunitarios en materia de pesca.
2. Las medidas contempladas en el apartado 1 se aplicarán únicamente a los pescadores del Estado miembro de que se trate y serán compatibles con el Derecho comunitario.
3. El Estado miembro que adopte medidas de ese tipo las comunicará sin demora a los demás Estados miembros y a la Comisión.
4. A instancias de la Comisión, los Estados miembros le facilitarán cuanta información sea necesaria para determinar si las medidas se ajustan a lo dispuesto en el apartado 1.
5. Si la Comisión llega a la conclusión de que las medidas no se ajustan a lo dispuesto en el apartado 1, adoptará una decisión en la que se exija al Estado miembro que retire o modifique las medidas.
Artículo 27
Evaluación científica de los tipos de artes de pesca
La Comisión velará por que, el 1 de enero de 2008 a más tardar, se realice una evaluación científica de los efectos de la utilización de, en particular, redes de enmalle, trasmallos y redes de enredo en los cetáceos y por que sus conclusiones se presenten al Parlamento Europeo y el Consejo.
CAPÍTULO VII
DISPOSICIONES FINALES
Artículo 28
Disposiciones de aplicación
Las disposiciones de aplicación del presente Reglamento se adoptarán de conformidad con el procedimiento contemplado en el artículo 30, apartado 2, del Reglamento (CE) no 2371/2002.
Artículo 29
Modificación de los anexos
Las modificaciones del anexo I y de los apéndices 1 y 2 del anexo II se adoptarán de conformidad con el procedimiento contemplado en el artículo 30, apartado 3, del Reglamento (CE) no 2371/2002.
Artículo 30
Modificaciones del Reglamento (CE) no 1434/98
El Reglamento (CE) no 1434/98 se modifica como sigue:
1)
En el artículo 1, se suprime el apartado 2.
2)
En el artículo 2, se suprimen los apartados 2 y 3.
3)
En el artículo 3, se sustituye el apartado 1 por el siguiente:
«1. Las capturas de arenque realizadas en:
-
las regiones 1 y 2 mediante redes de arrastre de una dimensión mínima de malla igual o superior a 32 mm, o
-
la región 3 mediante redes de arrastre de una dimensión mínima de malla igual o superior a 40 mm, o
-
las regiones 1, 2 y 3 mediante cualquier arte de pesca que no sea de arrastre,
no podrán desembarcarse para fines distintos del consumo humano directo a menos que primero se pongan a la venta para consumo humano y no aparezca ningún comprador.».
4)
En el artículo 3, el apartado 2 se sustituye por el texto siguiente:
«2. Sin embargo, todo arenque capturado con cualquier arte de pesca en las condiciones especificadas en el artículo 2 podrá desembarcarse para fines distintos del consumo humano directo.».
Artículo 31
Derogación
Queda derogado el Reglamento (CE) no 88/98.
Las referencias al Reglamento derogado se entenderán hechas al presente Reglamento y se interpretarán de acuerdo con la tabla de correspondencias que figura en el anexo V.
Artículo 32
Entrada en vigor
El presente Reglamento entrará en vigor a los siete días de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Será aplicable a partir del 1 de enero de 2006.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 21 de diciembre de 2005.