РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1069/2007 НА КОМИСИЯТА
от 17 септември 2007 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на поливинил алкохол (PVA) с произход от Китайската народна република
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 19 декември 2006 г., съгласно член 5 от основния регламент, Комисията обяви чрез известие (наричано по-долу „известие за започване на процедура“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Общността на поливинил алкохол (PVA) с произход от Китайската народна република (КНР) и Тайван (наричани по-долу „засегнатите страни“).
(2)
Процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена на 6 ноември 2006 г. от Kuraray Specialties Europe GmbH (наричана по-долу „жалбоподател“), след януари 2007 г. наричана Kuraray Europe GmbH, представляваща значителен дял, в този случай повече от 25 %, от общото производство на поливинил алкохол (PVA) в Общността. В жалбата се съдържат prima facie доказателства за дъмпинг на PVA с произход от разглежданите страни и за нанасяне на съществена вреда, произтичаща от него, което бе сметнато за достатъчно основание, за да оправдае започването на процедура.
1.2. Заинтересовани от процедурата страни
(3)
Комисията официално уведоми за започването на процедурата производителя жалбоподател и други известни производители в Общността, производители износители от разглежданите страни, вносители/търговци и потребители, за които е известно, че са заинтересовани, както и представителите на разглежданите страни износителки. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си в писмена форма и да поискат да се организира изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на процедура. На всички заинтересовани страни, които поискаха и посочиха наличието на определени причини да бъдат изслушани, бе дадена възможност за изслушване.
(4)
За да позволи на производителите износители от КНР да подадат заявление за третиране според условията на пазарна икономика (ТУПИ) или индивидуално третиране (ИТ), ако желаят това, Комисията изпрати искови формуляри на производители износители, за които е известно, че са заинтересовани, както и на властите на КНР. Един производител износител от КНР предяви иск за ТУПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, или ИТ, ако разследването установи, че не отговарят на условията за ТУПИ.
(5)
С оглед на явно големия брой производители износители от КНР и вносители в Общността, в известието за започване на процедура бе предвидено изготвянето на представителна извадка на тези лица, за да се установят дъмпингът и нанесената вреда, в съответствие с член 17 от основния регламент.
(6)
Що се отнася обаче до производителите износители от КНР, предвид че само трима производители износители сътрудничеха, впоследствие бе решено, че не е необходима представителна извадка.
(7)
Що се отнася до вносителите на PVA, Комисията поиска от всички известни вносители да представят информация относно вноса и продажбите на разглеждания продукт. На базата на информацията, получена от 14 сътрудничещи вносители, Комисията подбра представителна извадка от петима вносители, от които двама са от Германия, един от Италия, един от Нидерландия и един от Съединените американски щати. Тези вносители представляват най-големия представителен обем продажби в Общността на сътрудничещите вносители (около 80 %), които могат да бъдат добре проверени в рамките на наличното време.
(8)
Комисията изпрати въпросници на всички известни заинтересовани страни и на всички други дружества, които проявиха интерес в рамките на сроковете, посочени в известието за започване на процедура. Отговори на въпросника бяха получени от двама производители от Общността, трима производители износители от КНР, един производител износител от Тайван, петимата вносители, участващи в извадката, и седем потребители в Общността.
(9)
Що се отнася до отговорите на въпросника, получени от потребители, два от тях бяха непълни и затова трябваше да бъдат игнорирани. Освен това няколко потребители представиха коментари, без да отговорят на въпросника.
(10)
Един от вносителите от представителната извадка два пъти на много късен етап отказа договорена проверка на място. В резултат на това информацията, подадена от това дружество, не можеше да бъде проверена и трябваше условно да бъде игнорирана.
(11)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за целите на ТУПИ/ИТ в случая на КНР и за предварително определяне на дъмпинга, произтичащите вреди и интереса на Общността за двете разглеждани страни. Направени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
a)
Производители от Общността:
-
Kuraray Europe GmbH, Франкфурт, Германия
-
Celanese Chemicals Ibérica S.L., Тарагона, Испания
б)
Производител износител от Тайван:
-
Chang Chun Petrochemical Co. Ltd., Тайпе
в)
Производител износител от КНР:
-
Shanxi Sanwei Group Co., Ltd., Хонгдонг
г)
Независими вносители в Общността:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Виншотен, Нидерландия
-
Menssing Chemiehandel & Consultants Gmbh, Хамбург, Германия
-
Omya Peralta GmbH, Хамбург, Германия
д)
Потребители от Общността:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Виншотен, Нидерландия
-
Wacker Chemie AG, Бургхаузен, Германия
(12)
С оглед на необходимостта да се определи нормална стойност за производители износители от КНР, които не са поискали ТУПИ или на които не може да се предостави ТУПИ, бе направена проверка в помещенията на посочения по-долу производител с цел да се определи нормалната стойност въз основа на данните от страната аналог, предвидена в известието за започване на процедура, а именно Япония:
-
Kuraray Japan, Токио
1.3. Период на разследване
(13)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 октомври 2005 г. до 30 септември 2006 г. (наричан по-долу „период на разследване“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, влияещи върху оценката на вредата, обхваща периода от 1 януари 2003 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(14)
Разглежданият продукт представлява определени поливинил алкохоли (PVA) под формата на хомополимерни смоли с вискозитет (измерен в 4 % разтвор) от 3 mPas или повече, но ненадвишаващ 61 mPas и степен на хидролиза от 84,0 mol % или повече, но ненадвишаваща 99,9 mol %, с произход от Китайската народна република и Тайван (наричан по-долу „разглежданият продукт“), обикновено деклариран под код по КН ex 3905 30 00.
(15)
PVA се произвежда чрез хидролиза на поливинил ацетат, който се произвежда чрез полимеризация на винилацетатен мономер (като последният се произвежда основно от етилен и оцетна киселина). PVA има голямо разнообразие от приложения. В Общността той се използва основно за производството на поливинил бутирал (наричан по-долу „PVB“) (25 %-29 % от потреблението), спомагателно вещество за полимеризация (21 %-25 %), хартиени покрития (17 %-21 %), лепила (13 %-17 %) и за скробване на текстил (8 % -12 %).
(16)
Един потребител от Общността твърди, че конкретен продукт, който е купил от КНР не следва да се смята за разглеждания продукт, тъй като i) той не е стандартен модел на PVA и има различни и много специфични химически и физически характеристики; и ii) има различни употреби или приложения от тези на търговския артикул PVA.
(17)
Що се отнася до първия аргумент, констатирано бе, че този модел попада в рамките на описанието на продукта, дадено в съображение 14 по-горе, и че споделя основните му физически и технически характеристики с другите модели, които попадат в определението за продукта. Що се отнася до втория аргумент, този именно модел PVA е използван за производството на PVB, което, както е посочено в съображение 15 по-горе, е не само най-важното приложение, но е и най-бързо разрастващият се пазар за PVA в Общността. Би било нереалистично такъв пазар да се характеризира като нестандартен. Освен това бе констатирано, че средните цени, платени за PVA за различните приложения, са в рамките на същия диапазон. Предвид всички тези констатации бе сметнато, че няма основания този модел да бъде изключен от определението за продукта и затова искът бе отхвърлен.
2.2. Сходен продукт
(18)
Разследването показа, че PVA, произведен и продаван в Общността от фирми на Общността, PVA, произведен и продаван на местните пазари на Тайван и КНР, и PVA, произведен в КНР и Тайван и изнасян в Общността, както и този, произведен и продаван в Япония, имат по същество еднакви основни химически и физически характеристики и еднакви основни употреби. Затова бе направено заключението, че тези продукти са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Тайван
3.1.1. Нормална стойност
(19)
За да се определи нормалната стойност, първо бе установено дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти на единствения производител износител от Тайван са представителни, т. е. дали общият обем на подобни продажби представлява поне 5 % от обема на общия му износ на разглеждания продукт за Общността, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(20)
За всеки вид на продукта, продаван от производителя износител на неговия местен пазар, и за който е констатирано, че е пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Общността, бе установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта се смятат за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на вътрешния пазар на независими клиенти по време на ПР е бил поне 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян в Общността.
(21)
Впоследствие Комисията проучи дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат сметнати за осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за всеки изнасян вид на продукта по време на ПР.
(22)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар не бяха под стойността на единица продукция и среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност по вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на дадения вид на продукта.
(23)
Когато обемът на рентабилните продажби за даден вид на продукта представляваше 80 % или по-малко от общия обем продажби за този вид, или когато среднопретеглената цена на този вид бе под производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на местния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на рентабилните продажби само за този вид, при условие че тези продажби представляват 10 % или повече от общия обем продажби за този вид.
(24)
Когато обемът на рентабилните продажби, за който и да е вид на продукта, представляваше по-малко от 10 % от общия обем продажби за този вид, бе сметнато, че този конкретен вид се продава в недостатъчни количества, за да може цената на местния пазар да осигури подходяща база за установяване на нормалната стойност.
(25)
Когато цените на местния пазар за конкретен вид на продукта, продаван от производителя износител, не можеха да се използват за установяване на нормална стойност, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(26)
При конструирането на нормална стойност съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, се определиха на основата на действителните данни за производството или продажбите на сходен продукт при обичайни търговски условия от разследвания производител износител.
3.1.2. Експортна цена
(27)
Единственият производител износител изнася разглеждания продукт директно на независими клиенти в Общността. Затова експортните цени се определят в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент на базата на цените, реално платени или дължими за разглеждания продукт от тези независими клиенти в Общността.
3.1.3. Сравнение
(28)
Нормалните стойности и експортните цени на единствения производител износител бяха сравнени на базата на цени франко завода. С цел гарантиране на справедливо сравнение между нормалната стойност и експортните цени, съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, там, където бе приложимо и оправдано, бяха направени корекции, отразяващи различията в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка, товарните и допълнителните разходи, разходите за опаковка, разходите за кредит, следпродажбените разходи (гаранционни) и други фактори (банкови такси).
3.1.4. Дъмпингов марж
(29)
Сравнението на нормалните стойности и експортните цени по време на ПР показа дъмпингов марж от - 2,30 % за единствения тайвански производител износител - Chang Chun Petrochemical Co. Ltd.
(30)
Имайки предвид, че единственото сътрудничещо дружество е единствен производител износител на разглеждания продукт в Тайван и че по време на ПР тя осъществява 100 % от износа на Тайван за ЕО, бе направено заключение, че при Тайван не е констатиран дъмпинг.
3.2. Китайска народна република (КНР)
3.2.1. Третиране според условията на пазарна икономика (ТУПИ)
(31)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, при антидъмпинговите разследвания, свързани с внос на стоки с произход от КНР, нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи от 1 до 6 от член 2 за онези производители, които покажат, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, т. е. когато тези производители износители демонстрират, че по отношение на производството и продажбата на сходния продукт преобладават условията на пазарната икономика. Тези критерии са дадени по-долу в обобщена форма, накратко и единствено за справка:
-
делови решения се вземат в отговор на сигнали от пазара, без съществена държавна намеса и разходите отразяват пазарните стойности,
-
фирмите имат един ясен набор от основни счетоводни документи, които се проверяват от независим одитор в съответствие с международните счетоводни стандарти и се използват за всички цели,
-
на пазара няма съществени деформации, пренесени от предишната система с непазарна икономика,
-
законите за банкрута и собствеността гарантират стабилност и правна сигурност,
-
валутният обмен се осъществява по пазарни валутни курсове.
(32)
Един китайски производител износител и свързаното с него търговско дружество поискаха ТУПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и отговориха на формуляра за заявление за ТУПИ, за производители износители, в определените срокове. Производителят произвежда разглеждания продукт, а свързаното с него търговско дружество е ангажирано с експортните продажби на същия. Действително последователната практика на Комисията е да проверява дали група свързани дружества, като цяло, изпълнява условията за ТУПИ.
(33)
За производителя износител и неговото търговско дружество, подало заявление за ТУПИ, Комисията изиска цялата информация, която сметна за нужна и като сметна това за необходимо, провери информацията, подадена в заявлението за ТУПИ, в помещенията на въпросните дружества.
(34)
Разследването разкри, че ТУПИ не може да бъде предоставено на китайския производител износител, тъй като той не отговаря на критерий 1, посочен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(35)
Бе констатирано, че производителят износител и свързаното с него търговско дружество се контролират от изцяло държавни дружества, които са представени от решаващо мнозинство на членовете на борда на директорите при съотношение, което е несъразмерно с тяхното акционерно участие. Освен това по време на ПР по-голямата част от акциите се притежаваха от държавата. Тъй като въпросните дружества не представиха доказателства, които да бъдат сметнати за достатъчни, за да отхвърлят всички съмнения за значителна намеса на държавата при вземането на решения, бе решено, че тази група дружества е под значителен държавен контрол и намеса. На заинтересованите страни бе дадена възможност да коментират горните констатации. Получените коментари не бяха основателни за промяна на заключенията.
(36)
Въз основа на горното китайският производител износител и свързаното с него търговско дружество не показаха, че изпълняват всички критерии, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и затова не може да им бъде предоставено ТУПИ.
3.2.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(37)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, митото, важащо за цялата страна, ако има такова, се установява за държави, попадащи под този член с изключение на случаите, когато дружествата могат да покажат, че отговарят на всички критерии, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(38)
Що се отнася до КНР, единственият производител износител и свързаното с него търговско дружество, които поискаха ТУПИ, поискаха и ИТ, в случай че не може да им бъде предоставено ТУПИ.
(39)
Въз основа на наличната информация бе констатирано, че производителят износител и неговото търговско дружество не са успели да покажат, че заедно отговарят на всички изисквания за ИТ, както е посочено в член 9, параграф 5 от основния регламент. А именно бе установено, че производителят износител и неговото търговско дружество не отговарят на критерия, предвиден в член 9, параграф 5, буква в) от основния регламент, според който мнозинството от акциите принадлежат на частни лица и държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството, въпреки това, е достатъчно независимо от държавна намеса, поради причините, обяснени по-горе в съображение 35.
3.2.3. Страна аналог
(40)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не се предоставя ТУПИ, се установява на основата на цените или на конструирана стойност в страна аналог.
(41)
В известието за започване на процедура Комисията посочи намерението си да използва Япония като подходяща страна аналог за целите на установяването на нормална стойност за КНР и заинтересованите страни бяха поканени да изразят становището си по този въпрос. Някои от заинтересованите страни възразиха срещу това предложение и предложиха вместо това да бъдат използвани Индия или Тайван.
(42)
В Индия няма достатъчно производство на сходния продукт. Тайван бе обект на разследването и поради тази причина данните в тази страна може да не са надеждни заради дъмпинг. Затова страните бяха информирани, че Япония е избрана за страна аналог, тъй като не е обект на разследването, има представително производство на сходния продукт и условията на конкуренция изглеждат подходящи.
(43)
Комисията потърси сътрудничество от четирима известни производители в Япония и им изпрати съответния въпросник. Двама от четиримата японски производители отговориха на въпросника. Единият от тях обаче не представи пълни данни и не прие проверка на място. Данните, представени от единствения изцяло сътрудничещ японски производител, бяха проверени на място.
(44)
След проверката на място на производителя износител от Тайван обаче бе констатирано, че Тайван не прави дъмпинг по време на ПР. Затова въпросът за избор на страна аналог бе преразгледан.
(45)
Във връзка с това бе констатирано, че обемът на производството в Тайван представлява повече от 100 % от обема на китайския износ на разглеждания продукт за Общността. Освен това тайванският пазар може да бъде характеризиран като отворен, предвид това, че нивото на вносното мито е ниско (мито за НОН от 5 %). Разследването също така показа, че има значителни продажби на местния пазар от сходния продукт в Тайван и че съществува достатъчен внос на тайванския пазар. Затова Тайван бе сметнат за конкурентен пазар и достатъчно представителен за определянето на нормална стойност за КНР.
(46)
Освен това вносът на PVA в Тайван представлява около 15 % от вътрешното потребление в сравнение със само около 3 % в случая с Япония, което показва, че японският пазар е по-малко подходящ от тайванския по отношение на конкуренция от внос. Предвид горното, бе условно решено Тайван да се използва като страна аналог, тъй като представлява най-подходящата страна аналог по смисъла на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.2.4. Нормална стойност
(47)
След избора на Тайван за страна аналог, както е посочено в съображение 46 по-горе и съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, нормалната стойност, установена за Тайван съгласно съображения от 19 до 26 по-горе, бе използвана за изчисляване на дъмпинга за КНР.
3.2.5. Експортна цена
(48)
Тъй като тримата сътрудничещи китайски производители износители заедно обхващат почти целия внос на разглеждания продукт в Общността по време на ПР, за установяване на експортната цена са използвани техните собствени данни за износа. Въпреки това надеждността на информацията бе подложена на кръстосана проверка с данните за внос на Евростат, която показа достатъчно съвпадение.
(49)
Тримата сътрудничещи производители износители от КНР осъществяват експортните продажби за Общността или директно на независими клиенти, или чрез свързаните с тях търговски дружества, намиращи се в страната износител.
(50)
За всички експортни продажби експортните цени са определени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, на базата на цените, реално платени или дължими.
3.2.6. Сравнение
(51)
Нормалните стойности на единствения производител в страната аналог - Тайван и експортните цени на тримата сътрудничещи китайски производители износители са сравнени на базата на цени франко завода. С цел гарантиране на справедливо сравнение между нормалната стойност и експортните цени, съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, там, където е приложимо и оправдано,бяха направени корекции за отчитане на различията в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка, товарните и допълнителните разходи, разходите за опаковка, разходите за кредит и комисионите.
3.2.7. Дъмпингов марж
(52)
След като ТУПИ и ИТ не са предоставени на никой от сътрудничещите китайски производители износители, дъмпинговият марж за цялата страна е изчислен за цялата КНР, като се използват среднопретеглените експортни цени франко завод на тримата сътрудничещи производители износители.
(53)
Сравнението на среднопретеглената китайска експортна цена и среднопретеглената нормална стойност на страната аналог показа дъмпингов марж от 10,06 %.
4. ВРЕДА
4.1. Продукция на Общността и производство на Общността
(54)
Вътре в Общността сходният продукт се произвежда за продажба от три дружества: Kuraray Europe GmbH (наричана по-долу KEG) в Германия, Celanese Ibérica Chemicals (наричана по-долу Celanese) в Испания и трети производител, който произвежда много ограничени количества, но не сътрудничи в разследването. KEG и Celanese изцяло сътрудничиха при разследването.
(55)
Освен производството, споменато по-горе, трима производители от Общността произвеждат сходния продукт единствено за собствена употреба. Две от тези дружества сътрудничиха при разследването като потребител, тъй като те също така закупуват значителни количества от разглеждания продукт за производството на своите вторични продукти.
(56)
Тъй като двамата сътрудничещи производители, споменати в съображение 54 по-горе, обхващат по време на ПР 80 % от общата продукция на Общността (за собствена употреба и за други производители), смята се, че те съставляват голям дял от общата продукция на Общността на сходния продукт. Следователно те съставляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по долу „производство на Общността“.
(57)
Предвид това, че производството на Общността се състои само от двама производители, данните, свързани с производството на Общността, трябва да бъдат индексирани, за да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
(58)
За да се установи дали производството на Общността е претърпяло вреда или не и за да се определят потреблението и различните икономически показатели, свързани със състоянието на производството на Общността, бе проучен въпросът дали и до каква степен последващата употреба на сходния продукт при производството на индустрията на Общността трябва да се вземе предвид в анализа.
(59)
PVA се използва като междинен материал за различни други продукти. В Общността той често се употребява в производството на поливинил бутирал (PVB), използва се като лепило, за хартиено покритие, като спомагателно вещество за полимеризация и за скробване на текстил. В хода на разследването се установи, че един от производителите от Общността, който продава по-голямата част от произведения от него PVA на свободния пазар, също така използва значителни количества от произведения от него PVA за по-нататъшна преработка в същото дружество. Това положение се нарича собствена употреба. Както бе обяснено в съображение 55 по-горе, три други дружества от Общността произвеждат PVA единствено за собствена употреба и в допълнение към това производство за собствена употреба най-малко две от тях купуват като потребител и значителни количества PVA на пазара за по-нататъшна преработка.
(60)
Бе констатирано, че количествата, използвани за собствена употреба от въпросните дружества от Общността, по принцип могат да бъдат заместени от закупен PVA, например ако пазарните обстоятелства и/или финансови съображения провокират подобна промяна. Поради тази причина те са включени в анализа на пазара на Общността.
4.2. Потребление на Общността
(61)
Потреблението на Общността е установено въз основа на обемите на продажбите на свободния пазар на собствената продукция на производството на Общността на пазара на Общността, собствената употреба на производството на Общността, количествата продукция на други (по-малки) производители от Общността, получени от най-широко използваната база данни за този конкретен сектор, собствената употреба на двамата производители, посочени в съображение 55 по-горе, проверените обеми внос на единствения тайвански производител и данните за обема на вноса на Общността по отношение на всички останали страни, получени от Евростат.
(62)
По отношение на данните за обемите на вноса, получени от Евростат, както бе посочено в съображение 14, разглежданият продукт понастоящем се декларира под код по КН ex 3905 30 00. Данните от Евростат относно този ex код по КН включват и определена ниша от продукти, която не е включена в обхвата на продукта. Тъй като е невъзможно от тази по-широка категория продукти да се отделят данните само за разглеждания продукт, те са коригирани въз основа на предоставената в жалбата информация за вноса на тази ниша продукти.
(63)
Също така по отношение на данните от Евростат трябва да се отбележи, че определен внос на разглеждания продукт е отчетен в графа „секретно“ и поради тази причина няма информация за произход в обществената база данни. Подробности за страните на произход на вноса, деклариран като такъв, са получени от съответните митнически власти и затова той е включен във всички съответни таблици и анализи.
(64)
Въз основа на горното бе констатирано, че през разглеждания период и особено между 2004 г. и 2005 г. потреблението на PVA силно се е увеличило. През разглеждания период ръстът на потреблението е 14 %, което се дължи основно на бързото нарастване на търсенето на PVA като суровина за производството на поливинил бутирал (PVB), който се използва за производството на PVB-филм или листове. PVB-филмът се използва като междинен слой при производството на ламинирано безопасно стъкло на автомобилния и строителния пазар, който е един бързоразвиващ се пазар в Общността.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Потребление в тонове
142 894
148 807
163 851
163 096
Индекс (2003 г. = 100)
100
104
115
114
4.3. Внос от разглежданите страни
(65)
Тъй като дъмпинговият марж, констатиран за Тайван, е под de minimis, вносът с произход от тази страна следва условно да бъде изключен от оценката на вредата.
a) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(66)
Между 2003 г. и 2004 г. обемите на вноса на разглеждания продукт спадат с тридесет и девет процентни пункта, след това през 2005 г. нарастват с двадесет и девет процентни пункта, след което слабо спадат, като по време на ПР спадът е 11 % в сравнение с 2003 г.
Внос
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
КНР тонове
24 067
14 710
21 561
21 513
Индекс (2003 г. = 100)
100
61
90
89
(67)
Пазарният дял на вноса от КНР също така първоначално рязко спада, а след това се вдига. През 2005 г. и по време на ПР вносът от КНР съставлява 13 % от целия пазар на Общността.
Пазарен дял на КНР
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Пазар на Общността
17 %
10 %
13 %
13 %
Индекс (2003 г. = 100)
100
59
78
78
б) Цени
(68)
Между 2003 г. и ПР средната вносна цена на разглеждания продукт с произход от КНР спада с 2 процентни пункта.
Единични цени
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
КНР (EUR/тон)
1 150
1 115
1 164
1 132
Индекс (2003 г. = 100)
100
97
101
98
в) Подбиване на цените
(69)
За да се определи дали е налице подбиване на цените, са анализирани данните за цените, които се отнасят до ПР. Съответните продажни цени на производството на Общността са нетни цени след приспадане на отстъпки и рабати. Когато е необходимо, тези цени са коригирани до ниво франко завода, т. е. без транспортни разходи в Общността. Вносните цени на КНР също са взети след приспадане на отстъпки и рабати, и където е необходимо, коригирани до ниво цена CIF на границата на Общността със съответна корекция за мита (6,5 %) и разходи след вноса, направени от вносителите в Общността.
(70)
Продажните цени на производството на Общността и вносните цени на КНР са сравнени на еднакво ниво на търговска дейност, а именно - продажби на независими клиенти на пазара на Общността. Тъй като бе счетено, че сравнението по модел трябва да бъде съдържателно и справедливо и затова не бива да се позволява сравнение между стандартния вид и специалния вид, попадащ в определението за продукта, бе сметнато за подходящо да се изключат ограничен брой модели от сравнението. Тези модели представляват 35 % от вноса от КНР, но едва съвсем малко количество от продажбите на производството на Общността на пазара на Общността.
(71)
По време на ПР изчисленият по този начин марж на подбиване на среднопретеглената цена, изразен като процент от продажните цени на производството на Общността, е 3,3 % за КНР.
4.4. Състояние на производството на Общността
(72)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент, при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху производството на Общността бе направена оценка на всички икономически фактори, влияещи върху състоянието на производството на Общността по време на разглеждания период. С цел поверителност, като се има предвид, че анализът се отнася само до две дружества, повечето показатели са представени в индексирана форма или са дадени диапазони от стойности.
a) Производство, капацитет и коефициент на използваемост на капацитета
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Производство в тонове
(диапазон)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Производство (индекс)
100
103
119
126
Производствен капацитет в тонове (диапазон)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Производствен капацитет
(индекс)
100
107
129
133
Коефициент на използваемост
(индекс)
100
97
92
94
(73)
През разглеждания период производството в Общността се е увеличило с 26 %. Значителното увеличение на производствения капацитет, особено през 2005 г., е провокирано от увеличаващото се търсене на пазара на Общността.
(74)
Между 2003 г. и ПР от производството на Общността е въведен допълнителен производствен капацитет. През същия период коефициентът на използваемост на капацитета е спаднал с 6 %.
б) Обем на продажбите и пазарни дялове в Общността
(75)
Следващата таблица показва резултатите на производството на Общността по отношение на продажбите на независими клиенти в Общността:
Производство на Общността
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Обем продажби (индекс)
100
110
112
122
Пазарен дял (индекс)
100
104
97
104
(76)
От 2003 г. до ПР обемите на продажбите на производството на Общността на независими клиенти в Общността са се увеличили с 22 %. Това трябва да се разглежда, като се има предвид повишаващото се потребление в Общността.
(77)
През 2004 г. пазарният дял на производството на Общността се увеличава, след това през 2005 г. рязко спада и по време на ПР е с 4 % по-висок, отколкото през 2003 г.
в) Цени в Общността
(78)
Основната суровина за производството на PVA е винилацетатен мономер или VAM. VAM е стока и като такава цените на VAM се определят въз основа на равновесието на пазара между търсенето и предлагането. Освен това пазарната цена на VAM силно се влияе от развитието на цените на нефта и природния газ, тъй като основните суровини за производството на VAM са оцетна киселина (за чието производство е необходим природен газ) и етилен (произвеждан от дестилацията на въглеводороди). Освен това енергията също представлява важен разход при производството на PVA от VAM. Общата тежест на цената на енергията при производството на PVA впоследствие възлиза на 50 %-60 % и затова при нормални обстоятелства може да се очаква, че значителна промяна в цените на нефта и природния газ ще има пряко въздействие върху продажната цена на PVA.
(79)
Бе констатирано, че световните пазарни цени на тези суровини са се увеличили значително между 2003 г. и ПР. През този период цените на VAM са се увеличили с 20 %-30 %, а увеличението на цените на енергията е дори по-голямо. Това драматично развитие на цените на основните суровини обаче не доведе до по-високи цени на производството на Общността: през същия период продажните цени на производството на Общността спаднаха с 5 %, като най-лоша бе 2004 г. (- 7 %). Така вместо да прехвърли на своите клиенти цялото увеличение на разходите, производството на Общността трябваше да намали цените, за да не загуби клиенти.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Единични цени в EUR (диапазон)
1 300-1 800
1 100-1 600
1 200-1 700
1 200-1 700
Единични цени (индекс)
100
93
95
95
г) Складови наличности
(80)
Следните цифри представят обема на складовите наличности в края на всеки период.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Складови наличности
(диапазон)
10 000-15 000
8 000-13 000
9 000-14 000
8 000-13 000
Складови наличности (индекс)
100
87
96
87
(81)
Като цяло нивото на складовите наличности остава доста стабилно. Между 2003 г. и 2004 г. то намалява с 13 %, впоследствие до края на 2005 г. се увеличава с 9 процентни пункта, а след това отново спада с 9 процентни пункта.
д) Инвестиции и способност за привличане на капитали
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Инвестиции (индекс)
100
369
177
62
(82)
Най-много инвестиции има през 2004 г. и 2005 г., когато производственият капацитет на производството на Общността се увеличава вследствие на повишеното търсене на пазара. В хода на разследването бе констатирано, че през 2003 г. и по време на ПР инвестициите в сгради, инсталации, машини и съоръжения са главно за поддържане на производствения капацитет.
(83)
Разследването показа, че финансовите резултати на производството на Общността се влошават, но не разкри, че способността му за привличане на капитали вече е сериозно засегната през разглеждания период.
е) Рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
(84)
Предвид много високите и изкривяващи необичайни разходи, извършени от основния производител от Общността през разглеждания период, бе сметнато за разумно да се установи рентабилността на базата на нетната печалба преди данъчно облагане. Тези извънредни разходи са свързани с промяната на собствеността на основния производител от Общността през 2001 г. Затова рентабилността на производството на Общността е установена чрез изразяване на оперативната печалба от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от оборота на тези продажби.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Рентабилност на ЕО продажби
(диапазон)
7%-17%
3%-13%
2%-12%
(- 5 %)-(+ 5 %)
Рентабилност на ЕО продажби
(индекс)
100
38
29
8
Възвръщаемост на общите инвестиции
(диапазон)
(80 %)-(100 %)
(10 %)-(30 %)
(5 %)-(20 %)
(0 %)-(15 %)
Възвръщаемост на общите инвестиции
(индекс)
100
17
12
4
Паричен поток (индекс)
100
55
26
-7
(85)
Спадът на продажните цени между 2003 г. и ПР се отразява значително върху рентабилността, постигната от производството на Общността. По време на разглеждания период тази рентабилност спада с повече от 10 процентни пункта. Възвръщаемостта на общите инвестиции е изчислена чрез изразяване на оперативната печалба на сходния продукт като процент от нетната балансова стойност на дълготрайните активи, разпределена за сходния продукт. Този показател следва подобна на рентабилността тенденция, като намалява съществено през разглеждания период. Подобна негативна тенденция е констатирана и за паричния поток, генериран от производството на Общността, което води до сериозно цялостно влошаване на финансовото състояние на производството на Общността през ПР.
ж) Заетост, производителност и заплати
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Брой служители (индекс)
100
100
97
96
Средни разходи за труд на служител
(индекс)
100
105
97
95
Производителност (индекс)
100
103
123
132
(86)
Поради сериозни усилия за намаляване на разходите, броят на персонала, нает от производството на Общността, спада с 4 % след 2004 г. От 2003 г. до ПР производството на Общността успява да повиши производителността на служител с 32 %. През същия период средните разходи за труд на служител се понижават с 5 %. Следователно може да бъде направено заключение, че през разглеждания период производството на Общността е осъществило значителен напредък по отношение на ефикасността на разходите.
з) Степен на дъмпинговия марж
(87)
Като се имат предвид обемът и цената на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за несъществено.
и) Възстановяване от минал дъмпинг
(88)
При отсъствието на каквато и да било информация за съществуването на дъмпинг преди настоящата процедура, този въпрос се приема за ирелевантен.
й) Растеж
(89)
Разследването показа, че през разглеждания период производството на Общността е увеличило своя дял на пазара на Общността с 1 %-2 %.
4.5. Заключение за вредата
(90)
Между 2003 г. и ПР редица показатели за вредата се развиват положително: производството на Общността успява да увеличи обемите на своите продажби и пазарния си дял и прави значителни инвестиции в допълнителен производствен капацитет.
(91)
Финансовите му показатели обаче се развиват драматично: приемливият марж на печалба, постигнат през 2003 г., бързо и постоянно намалява от 2004 г. до края на ПР. Възвръщаемостта на инвестициите и състоянието на паричния поток се развиват видимо негативно. Причината за това е, че бързото покачване на цените на суровините не може да бъде отразено в продажните цени на сходния продукт. Докато при нормална пазарна ситуация предвид увеличението на цените на суровините би се очаквало увеличение на продажната цена на PVA с 10 %-20 %, продажните цени на сходния продукт, произвеждан от производството на Общността спадат с 5 % в ущърб на неговата рентабилност. От друга страна, по време на ПР вносните цени от КНР подбиват тези на производството на Общността на средно претеглена база с 3,3 %.
(92)
В светлината на горепосоченото се стигна до временното заключение, че производството на Общността е понесло съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(93)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент, Комисията провери дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреда на производството на Общността в степен, която позволява това въздействие да бъде определено като съществено. Бяха изследвани и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли в същото време да причинят вреда на производството на Общността, за да се гарантира, че вредата, която тези други фактори биха могли да причинят, не се приписва на дъмпинговия внос.
5.2. Ефект от дъмпинговия внос
(94)
През разглеждания период вносът от КНР е на значителни нива, т. е. постоянно представлява пазарен дял от 10 % или повече. Същевременно средните цени на всички производители износители от КНР спадат с 2 % и подбиват средните цени на производството на Общността с 3,3 % през ПР. Производството на Общността, за да осигури присъствието си на своя местен пазар и поради много ниските пазарни цени, установени от вноса от КНР, се чувства задължено да намали продажните си цени с 5 % през разглеждания период.
(95)
По тази причина ефектът от това нелоялно поведение на ценообразуване на дъмпинговия внос от КНР е, че цените на производството на Общността са потискани и не могат да покрият значителното увеличение на разходите за суровини. Това се потвърждава от значителното намаление на рентабилността на производството на Общността.
(96)
Въз основа на горните заключения бе констатирано, че вносът на ниски цени от КНР, който значително подбива цените на производството на Общността, има определяща роля за влошаване на състоянието на производството на Общността, което се отразява в резкия спад на рентабилността и сериозното влошаване на другите финансови показатели.
5.3. Ефект на други фактори
a) Внос с произход от трети страни, различни от КНР
(97)
Според Евростат и информацията, събрана по време на разследването, основните страни, от които се внася PVA са САЩ, Япония и Тайван.
Внос с произход от трети страни (количество)
Внос (тонове)
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
САЩ
11 313
21 207
22 919
22 638
Индекс (2003 г. = 100)
100
187
203
200
Япония
13 682
11 753
12 694
14 151
Индекс (2003 г. = 100)
100
86
93
103
Тайван (диапазон)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Индекс (2003 г. = 100)
100
118
88
83
Внос с произход от трети страни (средна цена)
Средна цена (в EUR)
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
САЩ
1 334
1 282
1 298
1 358
Индекс (2003 г. = 100)
100
96
97
102
Япония
1 916
1 532
1 846
1 934
Индекс (2003 г. = 100)
100
80
96
101
Тайван
1 212
1 207
1 308
1 302
Индекс (2003 г. = 100)
100
100
108
108
Пазарни дялове
Пазарен дял (%)
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
САЩ
7,9 %
14,3 %
14,0 %
13,9 %
Япония
9,6 %
7,9 %
7,7 %
8,7 %
Тайван (индекс)
100
113
77
73
(98)
От 2003 г. вносът от САЩ силно нараства и по време на ПР достига над 22 000 тона, което представлява почти 14 % от целия пазар на Общността (за собствена употреба и за други производители). Разследването показа, че по-голямата част от тези продажби се отнася за продажби между свързани лица и че за целия разглеждан период средните единични цени на тези трансферни продажби са между 15 % и 20 % над средните CIF цени на китайския внос. Освен това бе установено, че количествата са препродавани на независими клиенти при цени 10 %-20 % по-високи от гореспоменатите трансферни вносни цени. Тъй като пазарните цени на PVA с произход от САЩ са следователно от същата величина като продажните цени на PVA, произведен от производството на Общността, те не играят роля в потискането на цените, наблюдавано по време на разглеждания период. Затова се стига до заключението, че този внос няма значим ефект върху състоянието на производството на Общността.
(99)
По време на разглеждания период има и значителен внос от Япония, който възлиза на почти 9 % от пазара на Общността през ПР. След спад през 2004 г. японският внос отново нараства от 2005 г. и по време на ПР е с 3 % по-висок в сравнение с 2003 г. Анализът на продажните цени на този внос обаче показва, че средните вносни цени са по-високи от цените, които може да получи производството на Общността и следователно не са допринесли за негативната ценова тенденция, която води до сериозно влошаване на състоянието на производството на Общността.
(100)
Вносът от Тайван е от единствен производител, който изцяло сътрудничи при разследването. Установи се, че тези цифри са по-надеждни от данните на Евростат, предвид че кодът по КН обхваща и други продукти освен разглеждания продукт. Заради поверителността те са представени в индекси или са дадени диапазони от стойности. След рязко покачване през 2004 г. тайванският внос постепенно намалява и по време на ПР покрива 6 %-7 % от целия пазар на Общността (около половината от пазарния дял на вноса от КНР). По време на същия период средните цени на този внос се покачват с 8 %, което е обратно на ценовата тенденция, наблюдавана по отношение на вноса от КНР. Следователно ценовата разлика между PVA, внасян от КНР, и PVA, внасян от Тайван, се увеличава на 12 %-18 % по време на ПР. Предвид тези констатации бе направено временното заключение, че този внос няма значимо въздействие върху състоянието на производството на Общността.
(101)
Освен вноса от САЩ, Япония и Тайван няма значителен внос от други страни. Въз основа на констатациите по отношение на този внос, както е посочено в съображения от 97 до 100 по-горе, може да се направи временното заключение, че вносът от други страни, с изключение на КНР, не допринася за съществените вреди, понесени от производството на Общността.
б) Евентуални продажби в Общността на други производители от Общността
(102)
Както е посочено в съображения 54-55 по-горе, освен двамата производители, които съставляват производството на Общността, в Общността са известни още четири дружества, които произвеждат разглеждания продукт. Три от тях, две от които сътрудничиха при разследването като потребител, потребяват целия произведен от тях PVA в производството на вторични продукти в собствените си дружества. Четвъртото произвежда само много ограничени количества. Предвид горното, смята се, че другите производители от Общността не играят никаква роля за потискането на цените на пазара и последващата вреда, претърпяна от производството на Общността.
в) Самопричинена вреда поради неефикасност на разходите
(103)
Няколко заинтересовани страни претендират, че вредата, претърпяна от производството на Общността, е свързана с факта, че производството на Общността не е успяло да запази конкурентоспособността си по отношение на разходите и че е взело неразумни решения за инвестиции. В това отношение, както е описано в съображение 86, разследването показа, че по време на разглеждания период производството на Общността значително е повишило своята производителност поради увеличаване на производствения капацитет и намаляването на работната сила. Освен това бе установено, че инвестициите за увеличаване на производствения капацитет (вж. съображение 73 по-горе) не оказват съществено влияние върху силно негативната тенденция, наблюдавана в развитието на финансовата позиция на производството на Общността.
(104)
Следователно единственият фактор, който оказва значително негативно влияние върху разходите за производство на сходния продукт по време на разглеждания период, е рязкото повишаване на цените на основните суровини, използвани за производството на сходния продукт, както е обяснено в съображения 78-79. Разследването показа, че развитието на покупните цени на производството на Общността за VAM и енергия е пропорционално на развитието на цените на тези суровини на световния пазар и следователно те не могат да бъдат отдадени на начина, по който производството на Общността ги е закупило. Следователно аргументът се отхвърля.
г) Интервал от време за корекция на цените
(105)
Значителен потребител на PVA твърди, че за този конкретен сектор е нормално увеличението на покупната цена на VAM да не води веднага до увеличаване на продажната цена на PVA. Това се обяснява с факта, че дългосрочните договори са стандартни в сектора и следователно един значителен интервал от време е нормално явление. В това отношение, въпреки че се отчита, че определени продажби на производството на Общността се извършват чрез дългосрочни договори, не е често срещано явление тези договори да включват фиксирана цена за срок, по-дълъг от една година. Следователно в рамките на тези договори цените се предоговарят след определен период от време или ако цените на суровините се променят значително. Затова този аргумент се отхвърля.
5.4. Заключение за причинната връзка
(106)
В заключение горният анализ показва, че вносът от КНР по време на разглеждания период е предизвикал съществено потискане на цените на пазара на Общността по време на този период. През ПР вносните цени от КНР значително са подбили цените на производството на Общността.
(107)
Това потискане на цените води до значително намаляване на продажните цени на производството на Общността, което от своя страна съвпада със силен спад на рентабилността на производството на Общността, възвръщаемостта на инвестициите му и неговия паричен поток от основна дейност.
(108)
От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да навредят на производството на Общността, показа, че никой от тях не е могъл да има значително негативно въздействие.
(109)
Въз основа на горния анализ, в който съответно от вредния ефект на дъмпинговия внос бяха разграничени и отделени ефектите на всички известни фактори, които могат да повлияят на състоянието на производството на Общността, се стигна до временното заключение, че дъмпинговият внос с произход от разглежданата страна е причинил съществени вреди на производството на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(110)
Комисията проучи дали, въпреки заключенията за дъмпинг, вреда и причинно-следствената връзка, съществуват неопровержими причини да се заключи, че не е в интерес на Общността да се приемат мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21 от основния регламент, Комисията разгледа евентуалното въздействие на мерките за всички заинтересовани страни.
6.1. Интерес на производството на Общността
(111)
Както е посочено в съображение 56, производството на Общността се състои от две дружества с производствени мощности в Германия и Испания, които дават работа на между 200 и 300 души, пряко ангажирани в производството, продажбите и администрацията на сходния продукт. Ако бъдат въведени мерки, очаква се, че потискането на цените на пазара на Общността ще приключи и продажните цени на производството на Общността ще започнат да се възстановяват, в резултат на което финансовото състояние на производството на Общността ще се подобри.
(112)
От друга страна, ако не бъдат въведени антидъмпингови мерки, вероятно негативната тенденция в развитието на финансовите показатели на производството на Общността, и по-специално неговата рентабилност, ще продължи. Производството на Общността тогава ще загуби значителен пазарен дял, тъй като вече няма да е в състояние да следва пазарните цени, наложени от вноса от КНР. В най-лошия случай производството на Общността ще бъде принудено да излезе от свободния пазар и да продължи производството на PVA единствено за собствена употреба. И в двата случая вероятно резултатът ще бъде намаляване на производството и инвестициите, затваряне на някои производствени мощности и намаляване на работните места в Общността.
(113)
В заключение, въвеждането на антидъмпингови мерки ще позволи на производството на Общността да се възстанови от ефекта на констатирания вреден дъмпинг.
6.2. Интерес на несвързаните вносители
(114)
Както е описано в съображение 8, пет включени в извадката вносители, покриващи около 80 % от вноса на Общността на разглеждания продукт през ПР, изпратиха отговори на въпросника. Информацията, представена от единия от включените в извадката вносители, трябваше да бъде игнорирана на този етап, тъй като той два пъти анулира уговорена проверка на място. Три от отговорите на въпросника бяха проверени на място.
(115)
Цялата тежест, която PVA представлява в общия оборот от дейността на тези вносители е много малка. Средно 3 %-4 % от дейността на тези вносители могат да бъдат свързани с вноса на PVA от КНР. Вносителите имат много по-широко поле на дейност, което може да включва и търговия и дистрибуция. Някои вносители купуват продукта, обект на разследването, не само от КНР, но и от други източници в Общността и извън нея, включително от производството на Общността. Средният марж на печалба, постигнат от включените в извадката вносители при търговията им с PVA, е около 5 %.
(116)
Вносителите от Общността не подкрепят въвеждането на мерки. Сътрудничещите вносители твърдят, че въвеждането на мерки сериозно ще навреди на тяхната дейност, тъй като няма да могат да прехвърлят увеличението на цените на потребителите. В това отношение, както бе обяснено в съображение 111 по-горе, въвеждането на антидъмпингово мито върху вноса от КНР най-вероятно ще доведе до слабо увеличение на пазарните цени. Затова може да се очаква, че вносителите, които купуват разглеждания продукт от КНР, ще могат да прехвърлят разходите по митото на крайните клиенти. Установеното след корекция на цените CIF на границата на Общността с разходите след вноса значително подбиване на цената също подсказва, че има възможност за увеличение. Във всеки случай, предвид ограничената тежест на продажбите на този продукт в дейността на вносителите и маржът на печалба, постигнат понастоящем като цяло и по отношение само на техните продажби на PVA, очаква се, че митото, което временно ще бъде установено, няма да засегне в значителна степен финансовото положение на тези икономически субекти.
(117)
Въпреки че вносителите/дистрибуторите не подкрепят мерките, на база на наличната информация може да бъде направено заключение, че интересът на производството на Общността от неутрализирането на ефекта от нелоялните и вредни търговски практики на КНР надделява над предимството, което може да получат те от невъвеждането на антидъмпингови мерки.
6.3. Интерес на потребителите
(118)
Седем потребители попълниха въпросника за потребители. Отговорите на две от тези дружества не бяха пълни и затова те не могат да бъдат включени в анализа. Останалите пет дружества използват PVA за различни приложения: за производството на лепила, на промишлени праховидни пълнители, на PVB, за скробване и апретура на текстил и производство на смоли.
(119)
В допълнение към информацията за покупките, представена в техните отговори на въпросника, покупките на петимата сътрудничещи потребители по време на ПР представляват 19 % от общото потребление на PVA от Общността, а вносът им от Китай представлява около 22 % от общия внос от КНР. Важно е да се отбележи, че като цяло вносът от КНР представлява малка част от техните покупки, т. е. 15 %. Тази картина обаче е много пъстра: един от сътрудничещите потребители въобще не е внасял от КНР през ПР, докато за друг сътрудничещ потребител КНР е била изключителният му източник на PVA.
(120)
Сътрудничещите потребители изложиха редица аргументи срещу въвеждането на митата.
(121)
Две дружества използват PVA за производството на лепила. Бе установено, че за производството на тези лепила PVA е основен разход, който в зависимост от състава на сместа може да достигне до 80 % от производствените разходи. Дружествата твърдят, че предвид значителната тежест на PVA в производствените разходи и маржовете на печалба, постигнати при продажбите на лепилата, антидъмпинговото мито може да ги доведе до фалит или да ги принуди да преместят производството извън Общността. Тези дружества изразиха много сериозни съмнения за това дали техните клиенти ще пожелаят да платят евентуално повишение на цените, причинено от митата. Във връзка с това, въпреки че се отчита, че маржовете на печалба, постигнати в този конкретен сектор са скромни, трябва също така да се отбележи, че предлаганите мерки засягат пряко покупните цени на PVA само с произход от Китай, който е един източник за снабдяване, а тези цени значително подбиват цените на производството на Общността по време на периода на разследване. Следователно въздействието на митото върху производствените разходи за лепилата на тези дружества не е незначително, но също така, предвид предлаганото ниво на митото, не изглежда да съществуват причини техните клиенти да не пожелаят да поемат поне известна част от това увеличение на разходите.
(122)
Две други дружества използват PVA за производството на PVB. При производството на PVB PVA също е основен разход. Едно от тези дружества, което впоследствие ще използва PVB за производството на PVB-филм, изказа предположение, че евентуалните мерки могат да провокират дружеството да премести своето производство на PVB извън Общността. Това дружество също така твърди, че предвид времето, което отнема окачествяването на PVA за това приложение, за тях е сложно и трудно да сменят доставчика. Другият производител на PVB, сътрудничещ като потребител, който използва PVA не само за производството на PVB, а преди всичко за производството на промишлени праховидни пълнители, също изтъкна трудния и дълъг процес за смяна на доставчика и освен това изрази безпокойство относно увеличените разходи, до които могат да доведат мерките.
(123)
Признава се, че увеличение на покупната цена на PVA ще доведе до по-високи производствени разходи за PVB. Същевременно обаче, тъй като вносът от КНР възлиза на 13 % от пазара на Общността, 87 % от PVA, потребявани в Общността, няма да бъдат пряко засегнати от тези мерки. При това предлаганият размер на митото е умерен. Предвид горното и отчитайки добрите пазарни условия за PVB, смята се, че ефектът от подобно мито е поносим.
(124)
Що се отнася до процедурата за окачествяване, отчита се, че при определени приложения характеристиките на PVA наистина могат да са много взискателни и направени по поръчка, което води до продължителен процес на окачествяване, включващ интензивно тестване. Следва да припомним обаче, че антидъмпинговите мерки нямат за цел да лишават определени доставчици от достъп до пазара на Общността. Всяка предлагана мярка има за цел само възстановяването на лоялната търговия и коригиране на изкривеното положение на пазара. Следователно и дори още повече предвид нивото на предлаганото мито, не съществува причина определени потребители да бъдат задължени да сменят доставчика след въвеждането на мерките.
(125)
Един сътрудничещ потребител, производител на полиестер/памук и памучни тъкани, който използва PVA за скробване и апретура на сурови тъкани, посочи, че мерките могат да принудят дружеството да премести предачните и тъкачните си дейности извън Общността. В тази връзка бе установено, че делът на PVA в разходите за производство на продуктите на това дружество е доста ограничен, т.е. между 0,2 % и 0,8 %. Предвид предлаганото мито, бе сметнато, че въздействието на подобно мито е незначително.
(126)
И накрая жалбоподателят KEG твърди, че невъвеждането на мерки е срещу интересите на потребителите, тъй като лошите финансови резултати от дейността му с PVA могат да провокират KEG да излезе от пазара на продажбите и да се насочи към пазарите надолу по веригата на производството. Той твърди, че ако това се случи, потребителите ще страдат от недостиг на доставки, тъй като KEG е голям и надежден доставчик. Въпреки че този аргумент не бе изрично подкрепен от разглежданите потребители, бе наистина потвърдено, че трима от петимата разглеждани потребители купуват значителни количества PVA от KEG и че това дружество може да бъде смятано за най-важния доставчик на пазара на Общността. Следователно не може да бъде изключено, че ако по някаква причина KEG излезе от пазара, потребителите ще бъдат изправени пред сериозни проблеми със снабдяването.
6.4. Заключение за интереса на Общността
(127)
Може да се очаква, че ефектът от въвеждането на мерки ще даде възможност на производството на Общността да подобри своята рентабилност. Предвид неблагоприятното финансово състояние на производството на Общността съществува реален риск, че при отсъствие на мерки производството на Общността може да закрие производствени мощности и да съкрати работна сила. В общи линии потребителите от Общността също ще имат полза от въвеждането на мерки, тъй като снабдяването с достатъчни обеми PVA няма да бъде застрашено, докато общото увеличение на покупната цена на PVA ще бъде умерено. Като се има предвид посоченото по-горе, се стигна до временното заключение, че няма неопровержими причини от интерес на Общността, които да изискват в този случай да не се въвеждат антидъмпингови мерки.
7. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(128)
Предвид заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Общността, трябва да се въведат временни мерки върху вноса от КНР на разглеждания продукт, за да се попречи на дъмпинговия внос да причини допълнителни вреди на производството на Общността.
(129)
Що се отнася до вноса на разглеждания продукт с произход от Тайван, не бе установен дъмпинг, както е посочено в съображение 30 по-горе. Следователно не следва да бъдат въвеждани временни мерки. Предвид времето на това установяване, бе сметнато за подходящо да се даде срок от един месец на заинтересованите страни да дадат становище по тази временна констатация, с оглед възможното прекратяване след изтичането на този срок на процедурата по отношение на вноса на разглеждания продукт с произход от Тайван.
7.1. Степен на отстраняване на вредите
(130)
Временните мерки върху вноса с произход от КНР трябва да се въведат в достатъчна степен, за да се отстранят вредите, причинени на производството на Общността от дъмпинговия внос, без да се надвишава установеният дъмпингов марж. При изчисляване на сумата на митата, необходими за премахване на ефекта от причиняващия вреди дъмпинг, целта е мерките да позволят на производството на Общността да покрие разходите си и да получи печалба преди данъчно облагане, за която е логично да се реализира при нормални условия на конкуренция, т. е. при липсата на дъмпингов внос.
(131)
Смята се, че през 2003 г. има нормална конкуренция на пазара на Общността, когато в отсъствието на вредоносен дъмпинг производството на Общността е реализирало нормална печалба в диапазона, описан в съображение 84 по-горе. Следователно въз основа на наличната информация бе предварително установено, че марж на печалба, съответстващ на това ниво, може да бъде разглеждан като подходящо ниво, което производството на Общността се очаква да достигне в отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(132)
След това бе определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение, при същото ниво на търговия, на среднопретеглената вносна цена, установена за изчисленията за подбиване на цената, със средната невредоносна цена на продуктите, продавани от производството на Общността на пазара на Общността. Невредоносната цена е определена чрез коригиране на продажната цена на всеки производител от производството на Общността до точката на нормалния приход и чрез добавяне на горепосочения марж на печалбата. Всякаква разлика, произтичаща от това сравнение, е изразена като процент от общата вносна CIF стойност. Като се вземе предвид, че на никого от сътрудничещите китайски производители не е предоставено ТУПИ или ИТ и предвид високата степен на сътрудничество, временната степен на отстраняване на вредите за цялата страна е изчислена като среднопретеглена на маржовете на вредите на всичките трима сътрудничещи китайски производители износители.
(133)
Така установеният марж на вредите за КНР е значително по-висок от констатирания дъмпингов марж.
7.2. Временни мерки
(134)
Като се има предвид посоченото по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, беше сметнато, че трябва да бъде въведено временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР на нивото на най-ниските установени дъмпингов марж и марж на вредите, в съответствие с правилото за по-малкото мито.
(135)
Въз основа на горното предлаганият размер на митото върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР е 10,0 %.
7.3. Заключителна разпоредба
(136)
За да се постигне стабилно управление, трябва да се определи период, през който заинтересованите страни, които са се представили в рамките на определения в известието за започване на процедурата срок, да могат да представят позициите си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това трябва да се посочи, че констатациите относно въвеждането на антидъмпингово мито, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да бъдат преразгледани при определяне на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Въвежда се временно антидъмпингово мито върху вноса на определени поливинил алкохоли под формата на хомополимерни смоли с вискозитет (измерен в 4 % разтвор) от 3 mPas или повече, но ненадвишаващ 61 mPas и степен на хидролиза от 84,0 mol % или повече, но ненадвишаваща 99,9 mol %, които попадат под код по КН ex 3905 30 00 (код по ТАРИК 3905300020) и са с произход от Китайската народна република.
2. Размерът на временното антидъмпингово мито, който се прилага към нетната цена франко границите на Общността преди облагане с мито на продуктите, описани в параграф 1, е 10 %.
3. Освобождаването на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Общността, става след представянето на гаранция, равна на сумата на временното мито.
4. Освен ако не е посочено друго, прилагат се съществуващите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се нарушава член 20 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на съществените факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят мненията си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 384/96 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 септември 2007 година.
REGLAMENTO (CE) N o 1069/2007 DE LA COMISIÓN
de 17 de septiembre de 2007
por el que se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de alcohol polivinílico (PVA) originarias de la República Popular China
LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 7,
Previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Inicio
(1)
El 19 de diciembre de 2006, en virtud del artículo 5 del Reglamento de base, la Comisión comunicó mediante un anuncio («el anuncio de inicio»), publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (2), el inicio de un procedimiento antidumping relativo a las importaciones de alcohol polivinílico («PVA») originario de la República Popular China («RPC») y de Taiwán («los países afectados»).
(2)
El procedimiento se inició a raíz de una denuncia presentada el 6 de noviembre de 2006 por Kuraray Specialties Europe GmbH («el denunciante»), desde enero de 2007 denominado Kuraray Europe GmbH, que representa una proporción importante, en este caso más del 25 %, de la producción comunitaria total de alcohol polivinílico. La denuncia incluía indicios razonables de dumping de PVA originario de los países afectados y del importante perjuicio derivado, que se consideraron suficientes para justificar el inicio de un procedimiento.
1.2. Partes afectadas por el procedimiento
(3)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio del procedimiento al productor denunciante y a otros productores comunitarios conocidos, a los productores exportadores de los países en cuestión, a los importadores/operadores y usuarios notoriamente afectados, así como a los representantes de los países exportadores afectados. Se ofreció a las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar ser oídas en el plazo fijado en el anuncio de inicio del procedimiento. Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y demostraron que existían razones específicas por las que debían ser oídas.
(4)
A fin de permitir a los productores exportadores de la República Popular China que así lo desearan presentar una solicitud de concesión de trato de economía de mercado («TEM») o de trato individual («TI»), la Comisión envió los formularios oportunos a los productores exportadores notoriamente afectados y a las autoridades de ese país. Un productor exportador solicitó la concesión del trato de economía de mercado, de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base, o del trato individual en caso de que la investigación demostrara que no reunía las condiciones para el primero.
(5)
Habida cuenta del aparentemente elevado número de productores exportadores en la República Popular China y de importadores en la Comunidad, en el anuncio de inicio se previó la posibilidad de recurrir al muestreo en lo que respecta a estas partes para la determinación del dumping y del perjuicio, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base.
(6)
No obstante, en lo que respecta a los productores exportadores de la República Popular China, teniendo en cuenta que únicamente cooperaron tres productores exportadores, se decidió posteriormente que no sería necesario efectuar un muestreo.
(7)
En cuanto a los importadores de PVA, la Comisión pidió a todos los importadores conocidos que facilitaran información sobre las importaciones y las ventas del producto afectado. A partir de la información recibida de los catorce importadores que cooperaron, la Comisión seleccionó una muestra de cinco importadores, dos de los cuales estaban situados en Alemania, uno en Italia, uno en los Países Bajos y uno en los Estados Unidos de América. Dichos importadores representaban el mayor volumen representativo de ventas en la Comunidad (aproximadamente el 80 %) de los importadores que cooperaron, que podía investigarse razonablemente habida cuenta del plazo disponible.
(8)
La Comisión envió cuestionarios a todas las partes interesadas conocidas y a todas las demás empresas que se dieron a conocer en los plazos establecidos en el anuncio de inicio. Se recibieron respuestas al cuestionario de dos productores comunitarios, tres productores exportadores de la República Popular China, un productor exportador en Taiwán, los cinco importadores incluidos en la muestra y siete usuarios en la Comunidad.
(9)
En lo que se refiere a las respuestas al cuestionario recibidas de los usuarios, dos de ellas estaban incompletas y, por consiguiente, no pudieron tenerse en cuenta. Además, varios usuarios remitieron comentarios sin responder al cuestionario.
(10)
Uno de los importadores incluidos en la muestra canceló en dos ocasiones, en una fase muy tardía, una visita de inspección acordada. En consecuencia, los datos comunicados por esta empresa no pudieron verificarse y no pudieron tenerse en cuenta de forma provisional.
(11)
La Comisión recogió y verificó toda la información que consideró necesaria para el trato de economía de mercado o el trato individual en el caso de la República Popular China y para la determinación provisional del dumping, el perjuicio resultante y el interés de la Comunidad para los dos países afectados. Se llevaron a cabo inspecciones in situ en los locales de las siguientes empresas:
a)
Productores comunitarios:
-
Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Alemania
-
Celanese Chemicals Ibérica SL, Tarragona, España
b)
Productor exportador de Taiwán:
-
Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, Taipei
c)
Productor exportador de la República Popular China:
-
Shanxi Sanwei Group Co., Ltd, Hongdong
d)
Importadores no vinculados de la Comunidad:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Países Bajos
-
Menssing Chemiehandel & Consultants GmbH, Hamburgo, Alemania
-
Omya Peralta GmbH, Hamburgo, Alemania
e)
Usuarios en la Comunidad:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Países Bajos
-
Wacker Chemie AG, Burghausen, Alemania.
(12)
Teniendo en cuenta que era necesario determinar un valor normal para los productores exportadores de la República Popular China que no habían solicitado el trato de economía de mercado o a los que no se les podía conceder, se efectuó una inspección para determinar el valor normal con arreglo a los datos del país análogo previsto en el anuncio de inicio, Japón, en los locales del siguiente productor:
-
Kuraray Japan, Tokyo.
1.3. Período de investigación
(13)
La investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de octubre de 2005 y el 30 de septiembre de 2006 («el período de investigación»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó desde el 1 de enero de 2003 hasta el final del período de investigación («el período considerado»).
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
2.1. Producto afectado
(14)
El producto afectado son determinados alcoholes polivinílicos (PVA) en forma de resinas homopoliméricas con una viscosidad (medida en una solución al 4 %) mínima de 3 mPas y máxima de 61 mPas, y con un grado de hidrólisis mínimo de 84,0 mol % y máximo de 99,9 mol %, originarios de la República Popular China y de Taiwán («el producto afectado»), normalmente clasificados en el código NC ex 3905 30 00.
(15)
El PVA se produce mediante hidrólisis de acetato de polivinilo, que se fabrica a través de la polimerización de monómero de acetato de vinilo (este último se produce, principalmente, a partir de etileno y ácido acético). El PVA tiene una gran variedad de aplicaciones. En la Comunidad, se utiliza principalmente para la producción de butiral de polivinilo (PVB) (del 25 % al 29 % del consumo), adyuvantes de la polimerización (del 21 % al 25 %), revestimientos de papel (del 17 % al 21 %) y adhesivos (del 13 % al 17 %), y para el apresto de telas (del 8 % al 12 %).
(16)
Un usuario comunitario afirmó que un producto específico que había adquirido procedente de la República Popular China no debía considerarse como producto afectado, debido a que: i) no es un modelo estándar de PVA y posee características químicas y físicas muy específicas, y ii) tiene usos o aplicaciones diferentes de los del PVA básico.
(17)
En lo que se refiere al primer argumento, se descubrió que este modelo entra dentro de la descripción del producto que se presenta en el anterior considerando 14 y que comparte sus características físicas y técnicas básicas con los otros modelos que entran dentro de la definición del producto. En cuanto al segundo argumento, este modelo concreto de PVA se utilizó para la producción de PVB, que, tal como se indicaba en el anterior considerando 15, no es solamente la aplicación más importante sino asimismo el mercado con mayor crecimiento para el PVA en la Comunidad. No sería realista considerar que un mercado de estas características no es estándar. Además, se descubrió que los precios medios pagados por el PVA para las diferentes aplicaciones se encontraban dentro de los mismos niveles. A la vista de todas estas observaciones, se consideró que no había motivos para excluir este modelo de la definición del producto y, por consiguiente, se rechazó la alegación.
2.2. Producto similar
(18)
La investigación puso de manifiesto que el PVA producido y vendido en la Comunidad por la industria comunitaria, el PVA producido y vendido en los mercados nacionales de Taiwán y la República Popular China, y el PVA producido en la República Popular China y Taiwán y exportado a la Comunidad, así como el producido y vendido en Japón, tienen esencialmente las mismas características químicas y físicas y los mismos usos básicos. Se considera, por lo tanto, que son productos similares con arreglo a lo establecido en el artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
3. DUMPING
3.1. Taiwán
3.1.1. Valor normal
(19)
Para establecer el valor normal se determinó en primer lugar si las ventas en el mercado interno del producto similar a clientes independientes del único productor exportador de Taiwán eran representativas, es decir, si el volumen total de estas ventas representaba como mínimo el 5 % del volumen total de sus ventas de exportación del producto afectado a la Comunidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base.
(20)
Además, se examinó si las ventas interiores eran suficientemente representativas para cada tipo de producto vendido por el productor exportador en su mercado interno, que resultaron ser directamente comparables con el tipo de producto vendido para su exportación a la Comunidad. Las ventas nacionales de un tipo de producto específico se consideraron suficientemente representativas cuando el volumen total de las ventas en el mercado nacional de ese tipo a clientes independientes durante el período de investigación equivalió a un mínimo del 5 % del volumen total de las ventas del tipo de producto comparable exportado a la Comunidad.
(21)
La Comisión examinó posteriormente si podía considerarse que las ventas interiores de cada tipo de producto vendido en el mercado interior en cantidades representativas se habían realizado en el curso de operaciones comerciales normales, de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Esto se hizo estableciendo para cada tipo de producto exportado la proporción de ventas interiores rentables a clientes independientes durante el período de investigación.
(22)
Por lo que respecta a los tipos de productos en relación con los cuales más del 80 % del volumen de ventas en el mercado interior se había realizado a precios no inferiores a los costes unitarios, y la media ponderada de los precios de venta había sido igual o superior a la media ponderada de los costes de producción, el valor normal por tipo de producto se calculó como la media ponderada de todos los precios de venta en el mercado interior del tipo de producto en cuestión.
(23)
Si el volumen de ventas rentables de un tipo de producto representaba un 80 % o menos del volumen total de ventas de dicho tipo, o si el precio medio ponderado de dicho tipo era inferior al coste de producción, el valor normal se basó en el precio real en el mercado interior, calculado como media ponderada de las ventas rentables de dicho tipo solamente, a condición de que esas ventas representaran un 10 % o más del volumen total de ventas de ese tipo de producto.
(24)
En los casos en que el volumen de ventas rentables de cualquier tipo de producto era inferior al 10 % del volumen total de ventas de este tipo, se consideró que este tipo concreto se vendía en cantidades insuficientes para que la determinación del valor normal pudiera basarse en el precio en el mercado nacional.
(25)
Cuando los precios en el mercado interno de un tipo concreto del producto vendido por el productor exportador no pudieron utilizarse para determinar el valor normal, este se calculó de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
(26)
Para calcular el valor normal de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base, los importes relativos a los gastos de venta, generales y administrativos, y al beneficio, se han basado, con arreglo al artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base, en los datos reales de producción y ventas del producto similar, en el curso de operaciones comerciales normales, del productor exportador sometido a investigación.
3.1.2. Precio de exportación
(27)
El único productor exportador exportó el producto afectado directamente a clientes independientes de la Comunidad. Por tanto, los precios de exportación se determinaron con arreglo a los precios realmente pagados o pagaderos por estos clientes independientes del producto afectado, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
3.1.3. Comparación
(28)
Se compararon el valor normal y los precios de exportación del único productor exportador utilizando los precios de fábrica. A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los ajustes correspondientes para tener en cuenta las diferencias en los costes de transporte, seguro, mantenimiento, carga y costes accesorios, así como gastos de embalaje, costes de crédito y costes postventa (garantía), y otros factores (comisiones bancarias), de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
3.1.4. Margen de dumping
(29)
La comparación de los valores normales con los precios de exportación mostró un margen de dumping de - 2,30 % para el único productor exportador de Taiwán, Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, durante el período de investigación.
(30)
Teniendo en cuenta que la única empresa que cooperó es el único productor exportador del producto afectado en Taiwán y que representa el 100 % de las exportaciones de Taiwán a la CE durante el período de investigación, se concluyó que no se había descubierto ningún dumping en lo que respecta a Taiwán.
3.2. República Popular China (RPC)
3.2.1. Trato de economía de mercado
(31)
Con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base, en las investigaciones antidumping relativas a las importaciones procedentes de la República Popular China, el valor normal se determinará de conformidad con lo dispuesto en los apartados 1 a 6 de dicho artículo para los productores de los que se compruebe que cumplen los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), de dicho Reglamento, a saber, que puedan demostrar que la fabricación y la venta del producto similar se ajustan a las condiciones de una economía de mercado. Solo a título de referencia, estos criterios figuran a continuación en forma resumida:
-
las decisiones de las empresas se adoptan en respuesta a las señales de mercado y sin interferencias significativas del Estado, y los costes reflejan los valores del mercado,
-
las empresas cuentan con una contabilidad básica clara, que es objeto de auditorías independientes de conformidad con las normas contables internacionales y se aplican a todos los efectos,
-
no se producen distorsiones significativas heredadas de un sistema anterior de economía no sujeta a las leyes del mercado,
-
existen leyes relativas a la propiedad y la quiebra que garantizan la seguridad jurídica y la estabilidad,
-
las operaciones de cambio se efectúan a los tipos del mercado.
(32)
Un productor exportador de China y su empresa comercial vinculada solicitaron el trato de economía de mercado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base, y respondieron en el plazo establecido al formulario de solicitud correspondiente para los productores exportadores. Este productor fabrica el producto afectado, mientras que su empresa vinculada participa en las ventas de exportación del producto afectado. De hecho, la Comisión examina sistemáticamente si un grupo de empresas vinculadas cumple en conjunto las condiciones para obtener el trato de economía de mercado.
(33)
Por lo que respecta al productor exportador y su empresa comercial vinculada que solicitaron el trato de economía de mercado, la Comisión recabó toda la información necesaria, y comprobó los datos consignados en la solicitud de concesión de trato de economía de mercado en los locales de las propias empresas cuando lo consideró necesario.
(34)
La investigación reveló que no podía concederse el trato de economía de mercado al productor exportador de China debido a que no cumplía el criterio 1 establecido en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base.
(35)
Se descubrió que el productor exportador, así como su empresa comercial vinculada, estaban controlados por empresas de propiedad exclusivamente estatal, que estaban representadas por una mayoría decisiva de los miembros del Consejo de Administración en un porcentaje que era desproporcionado en relación con sus acciones. Además, durante el período de investigación la mayoría de las acciones eran propiedad, en última instancia, del Estado. Debido a que las empresas afectadas no presentaron pruebas que pudieran considerarse suficientes para eliminar las dudas sobre una importante interferencia estatal en las decisiones relativas a la gestión, se determinó que este grupo de empresas estaba sometido a un importante control y a importantes interferencias del Estado. Se brindó a las partes interesadas la oportunidad de presentar observaciones respecto a las mencionadas conclusiones. No se recibieron observaciones que permitieran modificar las conclusiones.
(36)
En vista de lo expuesto más arriba, el productor exportador de China y su empresa comercial vinculada no han demostrado que cumplan todos los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base y, por tanto, no pudo concedérseles el trato de economía de mercado.
3.2.2. Trato individual
(37)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, se establece un derecho de ámbito nacional, en caso de establecerse alguno, para los países incluidos en el ámbito de aplicación de dicho artículo, excepto en los casos en que las empresas puedan demostrar que cumplen todos los criterios que figuran en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base.
(38)
El único productor exportador y su empresa vinculada de la República Popular China que solicitaron el trato de economía de mercado solicitaron también el trato individual en caso de que no se les concediera el primero.
(39)
Con arreglo a la información disponible, se comprobó que el productor exportador y su empresa vinculada no habían demostrado cumplir acumulativamente todos los requisitos para obtener el trato individual, según lo establecido en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base. En concreto, se determinó que el productor exportador y su empresa comercial incumplían los criterios estipulados en el artículo 9, apartado 5, letra c), del Reglamento de base, en el sentido de que la mayoría de las acciones pertenecen a particulares y que los funcionarios del Estado que figuran en el Consejo de Administración o que ocupan puestos clave en la gestión deben ser claramente minoritarios, o bien debe demostrarse que la sociedad es suficientemente independiente de la interferencia del Estado, por los motivos explicados más arriba en el considerando 35.
3.2.3. País análogo
(40)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal para los productores exportadores a los que no se concede el trato de economía de mercado debe determinarse sobre la base del precio o del valor calculado en un país análogo.
(41)
En el anuncio de inicio, la Comisión manifestó su intención de utilizar Japón como país análogo apropiado a efectos de determinar el valor normal para la República Popular China, y se pidió a las partes interesadas que presentaran sus observaciones al respecto. Algunas de las partes interesadas pusieron objeciones a esta propuesta y propusieron que se utilizara la India o Taiwán en su lugar.
(42)
En la India no existía ninguna producción significativa del producto similar. Taiwán, por su parte, estaba sometido a la investigación, por lo que los datos de este país podrían estar distorsionados por el dumping. Por consiguiente, se informó a las partes de que se había seleccionado Japón como país análogo debido a que no estaba sometido a la investigación, existía una producción representativa del producto similar y las condiciones de la competencia parecían apropiadas.
(43)
La Comisión trató de obtener la cooperación de cuatro productores conocidos del Japón y les envió el cuestionario pertinente. Dos de los cuatro productores japoneses respondieron al cuestionario. No obstante, uno de ellos no remitió datos completos ni aceptó ninguna visita de inspección. Los datos remitidos por el único productor japonés que cooperó plenamente se verificaron in situ.
(44)
Sin embargo, tras la visita de inspección realizada al productor exportador de Taiwán se observó que este país no estaba practicando dumping durante el período de investigación. Por consiguiente, volvió a examinarse la elección del país análogo.
(45)
A este respecto, se descubrió que el volumen de producción de Taiwán representa más del 100 % del volumen de las exportaciones chinas del producto afectado a la Comunidad. Además, el mercado de Taiwán puede calificarse de abierto, puesto que tiene un bajo nivel de derechos de importación (derecho de la nación más favorecida del 5 %). Asimismo, la investigación mostró que existían ventas significativas del producto similar en el mercado interior de Taiwán, así como unas importaciones suficientes en el mercado de este país. Por consiguiente, se consideró que Taiwán era un mercado competitivo y suficientemente representativo para la determinación del valor normal para la República Popular China.
(46)
Además, las importaciones de PVA en Taiwán representan aproximadamente el 15 % del consumo interno en comparación con solamente alrededor del 3 % en el caso del Japón, lo que indica que el mercado japonés es menos adecuado que Taiwán en lo que respecta a la competencia de las importaciones. Por las razones que se acaban de exponer, se decidió provisionalmente que se utilizaría Taiwán como país análogo, ya que constituye el país análogo más adecuado con arreglo a lo establecido en el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
3.2.4. Valor normal
(47)
Después de la elección de Taiwán como país análogo, tal como se indicaba en el anterior considerando 46, y de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, se utilizó el valor normal establecido para Taiwán con arreglo a los anteriores considerandos 19 a 26 para el cálculo del dumping para la República Popular China.
3.2.5. Precio de exportación
(48)
Dado que los tres productores exportadores chinos que cooperaron representaban entre ellos casi la totalidad de las exportaciones del producto afectado a la Comunidad durante el período de investigación, se utilizaron sus propios datos de exportación para establecer el precio de exportación. No obstante, se cotejó la fiabilidad de la información proporcionada con datos de Eurostat sobre importaciones, y se observó una correlación razonable.
(49)
Los tres productores exportadores que cooperaron en la República Popular China efectuaron ventas de exportación a la Comunidad bien directamente a clientes independientes de la Comunidad, o bien a través de sus empresas comerciales vinculadas situadas en el país exportador.
(50)
Para todas las ventas de exportación, los precios de exportación se determinaron con arreglo a los precios realmente pagados o pagaderos, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
3.2.6. Comparación
(51)
Se compararon los valores normales del único productor del país análogo, Taiwán, y los precios de exportación de los tres productores exportadores chinos que cooperaron, utilizando los precios de fábrica. A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y los precios de exportación, se realizaron los ajustes correspondientes para tener en cuenta las diferencias en los costes de transporte, seguro, mantenimiento, carga y costes accesorios, así como gastos de embalaje, costes de crédito y comisiones, siempre que se consideró justificado y oportuno, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
3.2.7. Margen de dumping
(52)
Debido a que no se concedió el trato de economía de mercado ni el trato individual a ninguno de los productores exportadores chinos que cooperaron, se calculó un margen de dumping a escala nacional para toda la República Popular China utilizando la media ponderada de los precios de exportación a precios de fábrica de los tres productores exportadores que cooperaron.
(53)
La comparación entre la media ponderada del precio de exportación chino y la media ponderada del valor normal del país análogo mostró un margen de dumping del 10,06 %.
4. PERJUICIO
4.1. Producción comunitaria e industria de la Comunidad
(54)
Dentro de la Comunidad, el producto similar es fabricado por tres empresas. Kuraray Europe GmbH («KEG») en Alemania, Celanese Ibérica Chemicals («Celanese») en España y un tercer productor que produce unos volúmenes muy reducidos pero que no cooperó en la investigación. KEG y Celanese cooperaron plenamente en la investigación.
(55)
Además de la producción mencionada, tres productores comunitarios producen el producto similar únicamente para un uso interno. Dos de estas empresas cooperaron en la investigación en calidad de usuario, ya que también adquirían cantidades significativas del producto afectado para la producción de sus productos transformados.
(56)
Dado que los dos productores que cooperaron mencionados en el anterior considerando 54 representaban el 80 % de la producción comunitaria total (interna y no interna) durante el período de investigación, se considera que representan una proporción importante de la producción comunitaria total del producto similar. Se considera, pues, que constituyen la industria de la Comunidad a efectos del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base, y en lo sucesivo se hará referencia a ellos como «la industria de la Comunidad».
(57)
Puesto que la industria de la Comunidad solo está compuesta por dos productores, tuvieron que indexarse los datos relativos a dicha industria con el fin de garantizar la confidencialidad, de conformidad con el artículo 19 del Reglamento de base.
(58)
Para determinar si la industria comunitaria había sufrido o no un perjuicio y para determinar el consumo y los diversos indicadores económicos relacionados con la situación de la industria de la Comunidad, se examinó si la utilización posterior de la producción de la industria de la Comunidad del producto similar se había tenido en cuenta en el análisis, y en qué medida.
(59)
El PVA se utiliza como material intermedio para otros productos diversos. En la Comunidad, se consume a menudo en la producción de butiral de polivinilo (PVB), que se utiliza como adhesivo, para revestimiento de papel, como adyuvante de la polimerización y para el apresto de telas. En la investigación se descubrió que uno de los productores comunitarios, que vendía la mayor parte del PVA de su producción en el mercado abierto, también utilizaba volúmenes significativos de su PVA para procesos de fabricación dentro de la misma empresa. Esta situación se denomina uso interno. Tal como se explicaba en el anterior considerando 55, otras tres empresas de la Comunidad producían PVA solamente para un uso interno y, además de esta producción para uso interno, al menos dos de ellas también adquirían volúmenes significativos de PVA en el mercado para utilizarlo en procesos de fabricación.
(60)
Se descubrió que las cantidades utilizadas para un uso interno por las empresas afectadas en la Comunidad podrían sustituirse en principio por PVA adquirido, por ejemplo, en caso de que las circunstancias del mercado o bien consideraciones financieras provocaran este cambio. Por consiguiente, se han incluido en el análisis del mercado de la Comunidad.
4.2. Consumo comunitario
(61)
El consumo comunitario se determinó tomando como base los volúmenes de ventas en el mercado libre de la producción propia de la industria de la Comunidad en el mercado de la Comunidad, el uso interno de la industria de la Comunidad, las cantidades de producción de los otros (pequeños) productores de la Comunidad obtenidas de la base de datos más utilizada en este negocio, el uso interno de los dos usuarios mencionados en el anterior considerando 55, los volúmenes de importación verificados del único productor de Taiwán, y los datos facilitados por Eurostat sobre volúmenes de importación en la Comunidad de todos los demás países.
(62)
En lo que respecta a los datos sobre volúmenes de importación en la Comunidad facilitados por Eurostat, tal como se menciona en el considerando 14, el producto afectado se declara actualmente con el código NC ex 3905 30 00. Los datos de Eurostat sobre este código ex NC también incluyen algunos productos especializados que no están contemplados por la definición del producto. Dado que no fue posible obtener, a partir de la categoría más amplia de productos, solamente los datos sobre el producto afectado, estos se ajustaron a partir de la información presentada en la denuncia sobre las importaciones de estos productos especializados.
(63)
Asimismo, en lo que se refiere a los datos de Eurostat, debe señalarse que algunas importaciones del producto afectado fueron declaradas especialmente secretas y, por consiguiente, en las bases de datos públicas no existía información detallada sobre su origen. La información detallada sobre los países de origen de estas importaciones se ha obtenido a partir de las autoridades aduaneras pertinentes y, por consiguiente, se han incluido en todas las tablas y los análisis pertinentes.
(64)
En vista de lo expuesto más arriba, se determinó que el consumo de PVA se había incrementado fuertemente durante el período considerado y, en especial, entre 2004 y 2005. Durante el período considerado, el consumo se incrementó el 14 %, lo que se debió principalmente al rápido crecimiento de la demanda de PVA como materia prima para la producción de butiral de polivinilo (PVB), sustancia que se utiliza para la producción de películas o láminas de PVB. La película de PVB se utiliza como intercalar en la producción de cristal de seguridad laminado en el sector del automóvil y en la construcción de edificios, que son sectores que experimentan un fuerte crecimiento en la Comunidad.
2003
2004
2005
PI
Consumo en toneladas
142 894
148 807
163 851
163 096
Índice (2003 = 100)
100
104
115
114
4.3. Importaciones procedentes de los países en cuestión
(65)
Dado que el margen de dumping descubierto para Taiwán se sitúa por debajo del umbral mínimo, las importaciones procedentes de este país deben excluirse provisionalmente de la evaluación del perjuicio.
a) Volumen y cuota de mercado de las importaciones afectadas
(66)
Los volúmenes de las importaciones del producto afectado se redujeron en 39 puntos porcentuales entre 2003 y 2004 y, a continuación, se incrementaron en 29 puntos porcentuales en 2005, después de lo cual se redujeron ligeramente, lo que tuvo como resultado una disminución del 11 % durante el período de investigación en comparación con 2003.
Importaciones
2003
2004
2005
PI
Toneladas RPC
24 067
14 710
21 561
21 513
Índice (2003 = 100)
100
61
90
89
(67)
La cuota de mercado de las importaciones de la República Popular China también se redujo fuertemente en un primer momento y después se incrementó. Durante 2005 y el período de investigación, las importaciones de la República Popular China representaron el 13 % de todo el mercado de la Comunidad.
Cuota de mercado RPC
2003
2004
2005
PI
Mercado comunitario
17 %
10 %
13 %
13 %
Índice (2003 = 100)
100
59
78
78
b) Precios
(68)
Entre 2003 y el período de investigación, el precio medio de las importaciones del producto afectado originario de la República Popular China se redujo en dos puntos porcentuales.
Precios unitarios
2003
2004
2005
PI
RPC (EUR/tonelada)
1 150
1 115
1 164
1 132
Índice (2003 = 100)
100
97
101
98
c) Subcotización de precios
(69)
Para determinar la subcotización de los precios, se analizaron los datos sobre precios relativos al período de investigación. Los precios de venta pertinentes de la industria de la Comunidad eran precios netos previa deducción de descuentos y rebajas. En los casos necesarios, esos precios se ajustaron a los precios de fábrica, es decir, excluidos los costes de flete en la Comunidad. Los precios de importación de la República Popular China eran también netos, sin descuentos ni rebajas, y estaban ajustados, en caso necesario, al precio cif en la frontera de la Comunidad, con los debidos ajustes por lo que se refiere a los derechos de aduana (6,5 %) y los costes posteriores a la importación, como los que soporta un importador en la Comunidad.
(70)
Los precios de venta de la industria de la Comunidad y los precios de importación de la República Popular China se compararon en la misma fase comercial, es decir, en la de los clientes independientes del mercado comunitario. Dado que se consideró que la comparación por tipo de producto debía ser significativa y equitativa y, por tanto, no debía permitirse ninguna comparación entre una calidad estándar y una calidad especial dentro de la definición del producto, se consideró adecuado excluir de la comparación un número limitado de tipos de producto. Estos tipos de producto representaban el 35 % de las importaciones de la República Popular China, pero solamente una cantidad muy reducida de las ventas de la industria de la Comunidad en el mercado comunitario.
(71)
Durante el período de investigación, la media ponderada de los márgenes de subcotización de precios calculada según lo expuesto anteriormente, expresada como porcentaje de los precios de venta de la industria de la Comunidad, era del 3,3 % para la República Popular China.
4.4. Situación de la industria de la Comunidad
(72)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, en el examen del impacto de los efectos de las importaciones objeto de dumping sobre la industria de la Comunidad se incluyó una evaluación de todos los factores económicos pertinentes que influyeron en la situación de dicha industria durante el período considerado. Por motivos de confidencialidad, dado que el análisis solo afecta a dos empresas, la mayoría de los indicadores se presentan indexados o se proporcionan intervalos.
a) Producción, capacidad y utilización de la capacidad
2003
2004
2005
PI
Producción en toneladas (intervalos)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Producción (índice)
100
103
119
126
Capacidad de producción en toneladas (intervalos)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Capacidad de producción (índice)
100
107
129
133
Utilización de la capacidad
(índice)
100
97
92
94
(73)
La producción de la industria de la Comunidad se incrementó un 26 % durante el período considerado. El significativo incremento de la capacidad de producción, especialmente en 2005, tuvo su origen en el crecimiento de la demanda en el mercado de la Comunidad.
(74)
Entre 2003 y el período de investigación, la industria de la Comunidad instaló capacidad adicional de producción. Durante el mismo período, la utilización de la capacidad disminuyó un 6 %.
b) Volumen de ventas y cuotas de mercado en la Comunidad
(75)
El cuadro que figura a continuación recoge los resultados de la industria de la Comunidad por lo que respecta a las ventas a clientes independientes en la Comunidad.
Industria de la Comunidad
2003
2004
2005
PI
Volumen de ventas (índice)
100
110
112
122
Cuota de mercado (índice)
100
104
97
104
(76)
Los volúmenes de ventas de la industria de la Comunidad a clientes independientes en la Comunidad se incrementaron un 22 % desde 2003 hasta el período de investigación, lo que se debe al incremento del consumo en la Comunidad.
(77)
La cuota de mercado de la industria de la Comunidad se incrementó en 2004, a continuación se redujo fuertemente en 2005 y, durante el período de investigación, fue cuatro puntos porcentuales superior a la de 2003.
c) Precios en la Comunidad
(78)
La principal materia prima utilizada para la producción de PVA es el monómero de acetato de vinilo o «VAM». El VAM es un producto básico y, como tal, su precio se determina en función del equilibrio de la oferta y la demanda en el mercado. Además, el precio de mercado del VAM está fuertemente influenciado por la evolución de los precios del petróleo y el gas, ya que los principales insumos para la producción de VAM son el ácido acético (para cuya producción se precisa gran cantidad de gas natural) y el etileno (producido a partir de la destilación de hidrocarburos). Por otra parte, la energía es otro coste importante para la producción de PVA a partir de VAM. Así pues, el peso total del coste de la energía en la producción de PVA se eleva a entre el 50 % y el 60 % y, por consiguiente, en circunstancias normales cabe esperar que un cambio significativo de los precios del petróleo y del gas tenga un efecto directo en el precio de venta del PVA.
(79)
Se observó que los precios del mercado mundial de estas materias primas se incrementaron significativamente entre 2003 y el período de investigación. Durante este período, los precios del VAM se incrementaron entre el 20 % y el 30 %, y el aumento de los precios de la energía fue incluso mucho mayor. No obstante, esta rápida evolución de los precios de las principales materias primas no quedó reflejada en unos precios de venta superiores de la industria de la Comunidad: los precios de venta de la industria de la Comunidad se redujeron durante el mismo período en un 5 %, y el año 2004 fue especialmente negativo (- 7 %). Así pues, en lugar de trasladar el incremento global de los costes a sus clientes, la industria de la Comunidad tuvo que reducir sus precios para no perder clientes.
2003
2004
2005
PI
Precios unitarios en EUR (intervalos)
1 300-1 800
1 100-1 600
1 200-1 700
1 200-1 700
Precios unitarios (índice)
100
93
95
95
d) Existencias
(80)
Las cifras que figuran a continuación representan los volúmenes de existencias al final de cada período.
2003
2004
2005
PI
Existencias en toneladas (intervalos)
10 000-15 000
8 000-13 000
9 000-14 000
8 000-13 000
Existencias (índice)
100
87
96
87
(81)
El nivel de existencias se mantuvo, en general, estable. Se redujo un 13 % entre 2003 y 2004, y posteriormente se incrementó en nueve puntos porcentuales hasta el final de 2005, para volver a reducirse después en nueve puntos porcentuales.
e) Inversiones y capacidad de reunir capital
2003
2004
2005
PI
Inversiones (índice)
100
369
177
62
(82)
Las inversiones alcanzaron un pico en 2004 y 2005, años en los que se incrementó la capacidad de producción de la industria de la Comunidad en respuesta al crecimiento de la demanda del mercado. Durante la investigación se descubrió que las inversiones en inmuebles, instalaciones y maquinaria en 2003, así como durante el período de investigación, se efectuaron principalmente para mantener la capacidad de producción.
(83)
La investigación puso de manifiesto el deterioro del rendimiento financiero de la industria de la Comunidad, pero no reveló que su capacidad de reunir capital estuviera ya gravemente afectada durante el período considerado.
f) Rentabilidad, rendimiento de la inversión y flujo de caja
(84)
Habida cuenta de los costes extraordinarios muy elevados y distorsionadores soportados por el principal productor de la Comunidad durante el período considerado, no se creyó razonable determinar la rentabilidad tomando como base el beneficio neto antes de impuestos. Estos costes extraordinarios estaban relacionados con el cambio de propiedad del principal productor de la Comunidad en 2001. Por consiguiente, la rentabilidad de la industria de la Comunidad se determinó expresando el beneficio de explotación relativo a las ventas del producto similar a clientes no vinculados como porcentaje del volumen de negocios de esas ventas.
2003
2004
2005
PI
Rentabilidad de las ventas CE (intervalos)
7 %-17 %
3 %-13 %
2 %-12 %
(- 5 %)-(+ 5 %)
Rentabilidad de las ventas CE (índice)
100
38
29
8
Rendimiento de las inversiones totales
(intervalos)
(80 %)-(100 %)
(10 %)-(30 %)
(5 %)-(20 %)
(0 %)-(15 %)
Rendimiento de las inversiones totales
(índice)
100
17
12
4
Flujo de caja (índice)
100
55
26
-7
(85)
La reducción de los precios de venta entre 2003 y el período de investigación afectó significativamente a la rentabilidad conseguida por la industria de la Comunidad. Esta rentabilidad se redujo en más de diez puntos porcentuales durante el período considerado. El rendimiento de las inversiones totales se calculó expresando el beneficio neto del producto similar como porcentaje del valor contable neto del inmovilizado asignado a ese mismo producto. Este indicador siguió una tendencia similar a la de la rentabilidad, puesto que se redujo significativamente durante el período considerado. En lo que respecta al flujo de caja generado por la industria de la Comunidad, se descubrió una tendencia negativa similar, lo que desembocó en un dramático deterioro global de la situación financiera de la industria de la Comunidad en el período de investigación.
g) Empleo, productividad y remuneraciones
2003
2004
2005
PI
Número de empleados (índice)
100
100
97
96
Coste medio por empleado (índice)
100
105
97
95
Productividad (índice)
100
103
123
132
(86)
Como consecuencia de un importante esfuerzo de reducción de costes, el número de personas empleadas por la industria de la Comunidad se ha reducido un 4 % desde 2004. Desde 2003 hasta el período de investigación, la industria de la Comunidad consiguió incrementar la productividad por empleado un 32 %. Durante este mismo período, el coste medio por empleado se redujo un 5 %. Por consiguiente, puede concluirse que, durante el período considerado, la industria de la Comunidad hizo progresos muy significativos en lo que se refiere a la rentabilidad.
h) Magnitud del margen de dumping
(87)
Habida cuenta del volumen y del precio de las importaciones objeto de dumping, la incidencia de los márgenes reales de dumping no puede considerarse insignificante.
i) Recuperación respecto de prácticas de dumping anteriores
(88)
En ausencia de información sobre la existencia de dumping con anterioridad a la situación evaluada en el presente procedimiento, esta cuestión se considera irrelevante.
j) Crecimiento
(89)
La investigación ha mostrado que, durante el período considerado, la industria de la Comunidad incrementó su cuota de mercado entre el 1 % y el 2 %.
4.5. Conclusión sobre el perjuicio
(90)
Entre 2003 y el período de investigación, una serie de indicadores de perjuicio evolucionaron positivamente: la industria de la Comunidad logró incrementar su volumen de ventas y su cuota de mercado, y realizó importantes inversiones en capacidad de producción adicional.
(91)
Sin embargo, sus indicadores financieros evolucionaron radicalmente: el margen de beneficio razonable conseguido en 2003 se redujo con gran rapidez y de forma continuada desde 2004 hasta el final del período de investigación. El rendimiento de las inversiones y el flujo de caja experimentaron una evolución exponencialmente negativa. El motivo de todo ello es que el fuerte incremento de los precios de las materias primas no pudo reflejarse en los precios de venta del producto similar. Si bien, teniendo en cuenta el incremento de los precios de las materias primas, en una situación normal del mercado habría cabido esperar un incremento del precio de venta del PVA de entre el 10 % y el 20 %, los precios de venta del producto similar producido por la industria de la Comunidad se redujeron en realidad un 5 %, en detrimento de su rentabilidad. A pesar de ello, durante el período de investigación los precios de las importaciones procedentes de la República Popular China subcotizaron en un 3,3 % los de la industria de la Comunidad, expresado en una media ponderada.
(92)
Habida cuenta de cuanto se ha expuesto, se concluye provisionalmente que la industria de la Comunidad sufrió un perjuicio importante en el sentido del artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
5. CAUSALIDAD
5.1. Introducción
(93)
De acuerdo con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, la Comisión examinó si las importaciones objeto de dumping del producto afectado originarias de la República Popular China causaron un perjuicio a la industria de la Comunidad hasta un punto que puede considerarse importante. Se examinaron también otros factores conocidos, distintos de las importaciones objeto de dumping, que podrían haber perjudicado asimismo a la industria de la Comunidad, a fin de garantizar que el posible perjuicio causado por esos otros factores no se atribuyera a esas importaciones.
5.2. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(94)
Las importaciones procedentes de la República Popular China alcanzaron unos niveles significativos durante el período considerado, en concreto, representaron constantemente al menos el 10 % de la cuota de mercado. Al mismo tiempo, los precios medios de todos los productores exportadores de la República Popular China se redujeron un 2 % y subcotizaron en un 3,3 % los precios medios de la industria de la Comunidad durante el período de investigación. La industria de la Comunidad, con el fin de garantizar su presencia en su mercado nacional y debido a los precios de mercado muy bajos fijados por las importaciones procedentes de la República Popular China, se vio obligada a reducir sus precios de venta en un 5 % durante el período considerado.
(95)
Por consiguiente, el efecto de este comportamiento desleal en materia de precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China ha sido que los precios de la industria de la Comunidad se vieron sometidos a una dura presión y no pudieron compensar el aumento sustancial del coste de las materias primas. Todo ello se vio confirmado por la significativa reducción de la rentabilidad de la industria de la Comunidad.
(96)
Teniendo en cuenta las consideraciones anteriores, se determinó que las importaciones a bajo precio procedentes de la República Popular China, que subcotizaron significativamente los precios de la industria de la Comunidad, han tenido un papel determinante en el deterioro de la situación de dicha industria, lo cual se refleja en la acentuada reducción de la rentabilidad y el intenso deterioro de los otros indicadores financieros.
5.3. Efectos de otros factores
a) Importaciones originarias de terceros países distintos de la República Popular China
(97)
Según Eurostat y la información recogida durante la investigación, los principales terceros países a partir de los cuales se importa PVA son los EE.UU., Japón y Taiwán.
Importaciones procedentes de otros terceros países (cantidad)
Importaciones (toneladas)
2003
2004
2005
PI
EE.UU.
11 313
21 207
22 919
22 638
Índice (2003 = 100)
100
187
203
200
Japón
13 682
11 753
12 694
14 151
Índice (2003 = 100)
100
86
93
103
Taiwán (intervalos)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Índice (2003 = 100)
100
118
88
83
Importaciones procedentes de otros terceros países (precio medio)
Precio medio (EUR)
2003
2004
2005
PI
EE.UU.
1 334
1 282
1 298
1 358
Índice (2003 = 100)
100
96
97
102
Japón
1 916
1 532
1 846
1 934
Índice (2003 = 100)
100
80
96
101
Taiwán
1 212
1 207
1 308
1 302
Índice (2003 = 100)
100
100
108
108
Cuotas de mercado
Cuota de mercado (%)
2003
2004
2005
PI
EE.UU.
7,9 %
14,3 %
14,0 %
13,9 %
Japón
9,6 %
7,9 %
7,7 %
8,7 %
Taiwán (índice)
100
113
77
73
(98)
Las importaciones procedentes de los EE.UU. se han incrementado fuertemente desde 2003 y, durante el período de investigación, se elevaron a más de 22 000 toneladas, lo que equivale a casi el 14 % del mercado comunitario total (interno y no interno). La investigación mostró que la mayor parte de estas ventas se producían entre partes relacionadas y que los precios unitarios medios de estas ventas de transferencia, durante el período considerado, se situaron entre el 15 % y el 20 % por encima de los precios cif medios de las importaciones chinas. Además, se estableció que las cantidades se revendían a clientes independientes a precios entre un 10 % y un 20 % superiores a los precios de importación mencionados. Dado que los precios de mercado del PVA originario de los EE.UU. se encontraban en los mismos niveles que los precios de venta del PVA producido por la industria de la Comunidad, no desempeñaron ningún papel en la reducción de precios observada durante el período considerado. Por consiguiente, se concluye que estas importaciones no han tenido ningún efecto significativo en la situación de la industria de la Comunidad.
(99)
Durante el período considerado también se produjeron importantes importaciones desde Japón, que representaron casi el 9 % del mercado comunitario durante el período de investigación. Tras la reducción de las importaciones japonesas que se produjo en 2004, volvieron a incrementarse a partir de 2005 y fueron un 3 % más altas durante el período de investigación en comparación con 2003. No obstante, el análisis de los precios de venta de estas importaciones mostró que los precios medios de importación de estas importaciones se encontraban por encima de los precios que la industria de la Comunidad podía obtener y, por consiguiente, no han contribuido a la tendencia negativa de los precios que ha desembocado en el grave deterioro de la situación de la industria de la Comunidad.
(100)
Las importaciones originarias de Taiwán procedían de un solo productor que cooperó plenamente con la investigación. Se descubrió que estas cifras eran más fiables que los datos de Eurostat, ya que el código NC incluye productos que no son el producto afectado. Por motivos de confidencialidad se presentan en índices o en intervalos. Las importaciones originarias de Taiwán, después de un fuerte incremento en 2004, se redujeron gradualmente y representaron entre el 6 % y el 7 % de todo el mercado de la Comunidad durante el período de investigación (aproximadamente la mitad de la cuota de mercado correspondiente a las importaciones procedentes de la República Popular China). Durante el mismo período, los precios medios de estas importaciones se incrementaron el 8 %, lo que es una tendencia opuesta a la evolución de los precios observada en relación con las importaciones de la República Popular China. En consecuencia, la diferencia de precio entre el PVA importado de la República Popular China y el PVA importado de Taiwán se incrementó entre el 12 % y el 18 % durante el período de investigación. Por todo ello, se concluye provisionalmente que estas importaciones no han tenido ningún efecto significativo en la situación de la industria de la Comunidad.
(101)
Además de las importaciones originarias de los EE.UU., Japón y Taiwán, no existen importaciones significativas procedentes de otros países. Por tanto, a partir de las constataciones relativas a estas importaciones, tal como se describe en los anteriores considerandos 97 a 100, puede concluirse provisionalmente que las importaciones procedentes de países distintos de la República Popular China no contribuyeron al importante perjuicio sufrido por la industria de la Comunidad.
b) Posibles ventas en la Comunidad de otros productores de la Comunidad
(102)
Tal como se estipulaba en los anteriores considerandos 54 y 55, además de los dos productores que constituyen la industria de la Comunidad, se sabe que en la Comunidad hay cuatro empresas más que fabrican el producto en cuestión. Tres de ellas, dos de las cuales cooperaron con la investigación en tanto que usuarios, consumen el PVA que ellas mismas producen para la fabricación de productos transformados. La cuarta empresa solamente produce cantidades muy limitadas. En vista de todo ello, se considera que los demás productores de la Comunidad no han desempeñado ningún papel en la reducción de precios del mercado ni en el perjuicio experimentado por la industria de la Comunidad.
c) Perjuicio autoinfligido provocado por un control deficiente de los costes
(103)
Varias partes interesadas alegaron que cualquier perjuicio sufrido por la industria de la Comunidad estaba relacionado con el hecho de que esta no haya logrado mantenerse competitiva en materia de costes y de que haya tomado decisiones poco razonables en materia de inversiones. A este respecto, tal como se describía en el considerando 86, la investigación ha mostrado que la industria de la Comunidad, durante el período considerado, ha incrementado significativamente su productividad gracias a un incremento de la producción y una disminución de la mano de obra. Asimismo, se demostró que la inversión necesaria para el incremento de la capacidad de producción (véase el anterior considerando 73) no influyó significativamente en la tendencia fuertemente negativa observada en el desarrollo de la posición financiera de la industria de la Comunidad.
(104)
Por consiguiente, el único factor que afectaba significativamente de forma negativa al coste de producción del producto similar durante el período considerado era el fuerte incremento de los precios de las principales materias primas utilizadas para la producción de dicho producto, tal como se explica en los considerandos 78 y 79. La investigación mostró que la evolución de los precios a los que la industria de la Comunidad adquiere el VAM y la energía era proporcional a la evolución de los precios de estas materias primas en el mercado mundial y, por tanto, no pueden atribuirse a la manera en que la industria de la Comunidad los adquirió. Por tanto, se rechaza este argumento.
d) Período de tiempo necesario para el ajuste de precios
(105)
Un importante usuario de PVA señaló que, en este sector específico, sería normal que el incremento del precio de adquisición del VAM todavía no haya producido ningún ajuste al alza del precio de venta del PVA. Esto se debe a que, en este sector, los contratos a largo plazo son la norma y, por tanto, es un fenómeno habitual que transcurra un cierto período de tiempo. A este respecto, si bien se reconoce que determinadas ventas de la industria de la Comunidad se realizan mediante acuerdos a largo plazo, no es práctica habitual que en estos acuerdos se incluya un precio fijo para un período de más de un año. Por consiguiente, en el marco de estos acuerdos los precios se renegocian después de un cierto período y si se producen cambios significativos en el precio de las materias primas. Por tanto, se rechaza este argumento.
5.4. Conclusiones sobre la causalidad
(106)
En conclusión, el análisis anterior ha demostrado que las importaciones procedentes de la República Popular China durante el período considerado provocaron una sustancial reducción de los precios en el mercado de la Comunidad durante dicho período. Durante el período de investigación, los precios de las importaciones originarias de la República Popular China subcotizaron significativamente los precios de la industria de la Comunidad.
(107)
Esta reducción de los precios condujo a una considerable disminución de los precios de venta de la industria de la Comunidad, lo cual, a su vez, coincidió con una fuerte caída de la rentabilidad de la industria de la Comunidad, del rendimiento de sus inversiones y del flujo de caja de sus actividades de explotación.
(108)
Además, el examen de los otros factores que podrían haber causado perjuicio a la industria de la Comunidad reveló que ninguno de estos podía haber tenido un impacto negativo significativo en esta industria.
(109)
Basándose en este análisis, que distingue y separa debidamente los efectos de todos los factores conocidos en la situación de la industria de la Comunidad y los efectos perjudiciales de las importaciones objeto de dumping, se concluye provisionalmente que las importaciones procedentes del país en cuestión causaron un perjuicio importante a la industria de la Comunidad a efectos del artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base.
6. INTERÉS COMUNITARIO
(110)
La Comisión analizó si, a pesar de las conclusiones sobre el dumping, el perjuicio y la causalidad, había razones apremiantes que llevaran a la conclusión de que no redundaba en interés de la Comunidad adoptar medidas en este caso particular. Para ello, y en virtud del artículo 21 del Reglamento de base, la Comisión examinó el probable impacto de las medidas para todas las partes afectadas.
6.1. Interés de la industria de la Comunidad
(111)
Tal como se indica en el considerando 56, la industria de la Comunidad está formada por dos empresas, con instalaciones de producción en Alemania y España, y da empleo a entre 200 y 300 trabajadores, directamente relacionados con la producción, la venta y la gestión del producto similar. Si se imponen medidas, cabe esperar que finalice la reducción de los precios en el mercado de la Comunidad y que los precios de venta de la industria de la Comunidad comiencen a recuperarse, gracias a lo cual mejorará la situación financiera de la industria de la Comunidad.
(112)
Por otra parte, en caso de que no se impongan medidas antidumping, es probable que prosiga la tendencia negativa de la evolución de los indicadores financieros de la industria de la Comunidad y, en especial, de su rentabilidad. En ese caso, la industria de la Comunidad perderá una importante cuota de mercado, ya que no podrá seguir los precios de mercado fijados por las importaciones procedentes de la República Popular China. En el peor de los casos, la industria de la Comunidad se vería obligada a abandonar el mercado libre y a proseguir la producción de PVA únicamente para un uso interno de las empresas. En ambos casos, el resultado probable serán reducciones de la producción y las inversiones, el cierre de determinadas capacidades de producción y la reducción de puestos de trabajo en la Comunidad.
(113)
En conclusión, la imposición de medidas antidumping permitiría a la industria de la Comunidad recuperarse de los efectos del perjuicio causado por el dumping constatado.
6.2. Interés de los importadores no vinculados
(114)
Tal como se describía en el considerando 8, cinco importadores incluidos en la muestra enviaron respuestas al cuestionario, y representaban aproximadamente el 80 % de las importaciones del producto afectado en la Comunidad durante el período de investigación. No pudo tenerse en cuenta en esta fase la información remitida por uno de los importadores incluidos en la muestra debido a que canceló en dos ocasiones una visita de inspección acordada. Tres de las respuestas al cuestionario fueron verificadas in situ.
(115)
El peso global que representaba el PVA en el volumen de negocios total de las actividades de estos importadores era muy reducido. Como media, entre el 3 % y el 4 % de las actividades de estos importadores podían vincularse a las importaciones de PVA originarias de la República Popular China. Los importadores tienen un campo de actividades mucho más amplio que también puede incluir el comercio y la distribución en general. Algunos importadores adquieren el producto objeto de investigación de fuentes distintas de la República Popular China, tanto dentro como fuera de la Comunidad, incluida la industria de la Comunidad. El promedio de margen de beneficios conseguido por los importadores incluidos en la muestra al comercializar el PVA es de aproximadamente el 5 %.
(116)
Los importadores de la Comunidad no son partidarios de la imposición de medidas. Los importadores que cooperaron alegaron que la imposición de medidas perjudicaría gravemente a sus operaciones, ya que no podrían trasladar los incrementos de precios a los usuarios. A este respecto, la imposición de un derecho antidumping a las importaciones de la República Popular China, tal como se explica en el anterior considerando 111, desembocará con mucha probabilidad en una ligera corrección al alza de los precios del mercado. Por consiguiente, cabe esperar que los importadores que compran el producto afectado originario de la República Popular China podrán trasladar los costes que acarrea el derecho al cliente final. La significativa subcotización que todavía se observa después del ajuste de los precios cif en la frontera comunitaria para los costes posteriores a la importación también sugiere que existe margen para un incremento de precios. En cualquier caso, teniendo en cuenta el peso limitado de las ventas de este producto en las actividades de los importadores, así como el margen de beneficio logrado en la actualidad, tanto general como solamente en relación con sus ventas de PVA, cabe esperar que el derecho provisionalmente establecido no afectará a la situación financiera de estos operadores económicos en un grado significativo.
(117)
Aunque los importadores/distribuidores no estén a favor de la imposición de medidas, puede concluirse, basándose en la información disponible, que cualquier ventaja que puedan obtener de su no imposición quedará compensada por el interés de la industria de la Comunidad de neutralizar las prácticas comerciales injustas y perjudiciales de la República Popular China.
6.3. Interés de los usuarios
(118)
Siete usuarios respondieron al cuestionario dirigido a los usuarios. Las respuestas de dos de estas empresas estaban incompletas y, por tanto, no pudieron incluirse en el análisis. Las cinco empresas restantes utilizaban el PVA para diferentes aplicaciones: la producción de adhesivos, la producción de polvos industriales, la producción de PVB, el apresto y el acabado de telas, y la producción de resina.
(119)
Además de la información sobre sus compras comunicada en sus respuestas a los cuestionarios, las compras efectuadas durante el período de investigación por los cinco usuarios que cooperaron representaron aproximadamente el 19 % del consumo total de PVA en la Comunidad, y sus importaciones procedentes de la República Popular China representaron alrededor del 22 % del total de las importaciones originarias de este país. Es importante destacar que las importaciones originarias de la República Popular China representan, globalmente, una pequeña parte de sus compras, en concreto el 15 %. Sin embargo, se trata de una situación compleja: uno de los usuarios que cooperaron no efectuó ninguna importación de la República Popular China durante el período de investigación, mientras que otro usuario que cooperó obtuvo su PVA exclusivamente de este país.
(120)
Los usuarios que cooperaron plantearon una serie de argumentos contra el establecimiento de derechos.
(121)
Dos empresas utilizaron el PVA para la producción de adhesivos. Se determinó que, para la producción de estos adhesivos, el PVA tenía un gran peso en el coste que, en función de la composición de la mezcla, podía representar hasta el 80 % del coste de fabricación. Las empresas alegaron que, teniendo en cuenta el peso significativo del PVA en el coste de producción y los márgenes de beneficio obtenidos con la venta de adhesivos, un derecho antidumping podría llevarles a la bancarrota o bien obligarles a trasladar la producción fuera de la Comunidad. Estas empresas se mostraron muy escépticas sobre la posibilidad de que sus clientes estuvieran dispuestos a pagar un posible incremento de precio como consecuencia de los derechos. A este respecto, si bien se reconoce que los márgenes de beneficio logrados en este sector particular son modestos, también debe señalarse que las medidas propuestas solamente afectan directamente a los precios de compra de PVA originario de la República Popular China, que es una de las fuentes de suministro, y que estos precios subcotizaron significativamente los precios de la industria de la Comunidad durante el período de investigación. Por consiguiente, el efecto del derecho en el coste de producción de adhesivos de estas empresas no es insignificante pero, teniendo también en cuenta el nivel de derecho propuesto, no parecen existir motivos por los que sus clientes no estuvieran dispuestos a soportar al menos una buena parte de este incremento del coste.
(122)
Otras dos empresas utilizaron el PVA para la producción de PVB. El PVA tiene también un importante peso en el coste de la producción de PVB. Una de estas empresas, que utiliza posteriormente el PVB para la producción de película de PVB, sugirió que la introducción de medidas podría obligar a la empresa a trasladar su producción de PVB fuera de la Comunidad. Esta empresa también declaró que, teniendo en cuenta el tiempo que se necesita para obtener un PVA que cumpla las condiciones para esta aplicación, les resultaría complicado y gravoso cambiar de proveedor. El otro productor de PVB que cooperó como usuario, que utilizaba el PVA no solamente para la producción de PVB sino principalmente para la producción de polvos industriales, también señaló que el proceso de cambio de proveedor sería difícil y prolongado, y mostró su preocupación sobre los mayores costes que podrían aportar las medidas.
(123)
Se reconoce que un incremento del coste de compra del PVA se reflejará en un coste más elevado de fabricación de PVB. No obstante, también es cierto que, debido a que las importaciones originarias de la República Popular China representan el 13 % del mercado de la Comunidad, el 87 % del PVA consumido en la Comunidad no se verá directamente afectado por estas medidas. Además, la tasa del derecho propuesto es moderada. Teniendo en cuenta todo ello, así como las buenas condiciones del mercado para el PVB, se considera asumible el efecto del derecho propuesto.
(124)
En lo que respecta al procedimiento de cualificación, se reconoce que, en aplicaciones concretas, las características del PVA pueden ser ciertamente muy exigentes y adaptadas al cliente, lo que tiene como resultado un proceso de cualificación dilatado, que incluye ensayos intensivos. No obstante, debe recordarse que las medidas antidumping no están concebidas para impedir a determinados proveedores el acceso al mercado de la Comunidad. Cualquier medida propuesta únicamente tiene por objeto restablecer el comercio justo y corregir una situación del mercado distorsionada. Por consiguiente, y especialmente teniendo en cuenta el nivel de la tasa del derecho propuesto, no existe ningún motivo por el que determinados usuarios se verían obligados a cambiar de proveedor cuando las medidas entren en vigor.
(125)
Uno de los usuarios que cooperó, un fabricante de poliéster/algodón y de fibra de algodón, que utilizaba el PVA para el apresto y el acabado de tejido en crudo, indicó que la introducción de medidas podría obligar a la empresa a trasladar sus actividades de hilado y tejido fuera de la Comunidad. A este respecto, se estableció que el peso del PVA en el coste de los productos de esta empresa era bastante limitado, en concreto, entre el 0,2 % y el 0,8 %. Por consiguiente, habida cuenta de la tasa de derecho propuesta, se considera que el impacto de este derecho no es significativo.
(126)
Por último, KEG, el denunciante, alegó que la no imposición de medidas iría en contra de los intereses de los usuarios, ya que los malos resultados financieros de sus actividades de PVA podrían obligar a esta empresa a abandonar el mercado comercial y centrarse en los mercados para procesos de fabricación. Argumentó asimismo que, si se llegara a esta situación, podría producirse un suministro insuficiente a los usuarios, ya que la empresa KEG es un proveedor fiable de gran tamaño. Si bien este argumento no ha recibido el apoyo explícito de los usuarios afectados, se confirma ciertamente que tres de los cinco usuarios afectados compran cantidades significativas de PVA a la empresa KEG, que puede considerarse el proveedor más importante en el mercado de la Comunidad. Por lo tanto, en caso de que, por cualquier motivo, la empresa KEG abandonara el mercado, no puede excluirse que los usuarios se vieran confrontados a graves problemas de suministro.
6.4. Conclusión sobre el interés de la Comunidad
(127)
Cabe esperar que los efectos de la imposición de medidas permitan a la industria de la Comunidad mejorar su rentabilidad. En vista de la situación financiera desfavorable de la industria de la Comunidad, existe un riesgo real de que, en ausencia de medidas, la industria de la Comunidad pueda cerrar instalaciones de producción y despedir trabajadores. En general, los usuarios de la Comunidad también se beneficiarían de la imposición de medidas, ya que no se vería amenazado el suministro de volúmenes suficientes de PVA, mientras que el incremento global del precio de compra del PVA sería moderado. Habida cuenta de lo anteriormente expuesto, se concluye provisionalmente que no existe en este caso ninguna razón de peso basada en el interés de la Comunidad que impida la imposición de medidas.
7. PROPUESTA DE MEDIDAS ANTIDUMPING PROVISIONALES
(128)
Teniendo en cuenta las conclusiones relativas al dumping, al perjuicio, a la causalidad y al interés comunitario, deberán imponerse medidas provisionales a las importaciones del producto afectado procedentes de la República Popular China para evitar que las importaciones objeto de dumping sigan causando un perjuicio a la industria de la Comunidad.
(129)
En lo que respecta a las importaciones del producto afectado originarias de Taiwán, no se constató provisionalmente ningún dumping, tal como se indicaba en el anterior considerando 30. En consecuencia, no debería imponerse ninguna medida provisional. Teniendo en cuenta el momento en el que tiene lugar esta afirmación, se consideró apropiado conceder un período de un mes a las partes interesadas para que realizaran comentarios sobre esta conclusión provisional, con el fin de que, a continuación, sea posible dar por concluido el procedimiento relativo a las importaciones del producto afectado originarias de Taiwán.
7.1. Nivel de eliminación del perjuicio
(130)
El nivel de las medidas provisionales aplicadas a las importaciones originarias de la República Popular China deberá ser suficiente para eliminar el efecto perjudicial que causan las importaciones objeto de dumping a la industria de la Comunidad, sin sobrepasar los márgenes de dumping constatados. A la hora de calcular el importe del derecho necesario para eliminar los efectos del dumping, se consideró que las medidas deberían permitir a la industria de la Comunidad cubrir sus costes y obtener en conjunto el beneficio antes de impuestos que podría razonablemente conseguir en condiciones normales de competencia, es decir, en ausencia de importaciones objeto de dumping.
(131)
Se considera que, en 2003, existía una situación de competencia normal en el mercado de la Comunidad en el que la industria de la Comunidad, al no existir ningún dumping perjudicial, conseguía un beneficio normal dentro del intervalo descrito en el anterior considerando 84. Por consiguiente, sobre la base de la información disponible, se comprobó con carácter preliminar que un margen de beneficio correspondiente a ese nivel podía considerarse un nivel apropiado que la industria de la Comunidad podría haber esperado obtener en ausencia del dumping perjudicial.
(132)
El incremento de los precios necesario a tal efecto se determinó sobre la base de una comparación, en la misma fase comercial, de la media ponderada de los precios de importación, según lo establecido para el cálculo de la subcotización, con el precio no perjudicial del producto afectado vendido por la industria de la Comunidad en el mercado comunitario. El precio no perjudicial se obtuvo mediante el ajuste del precio de venta de cada uno de los productores de la industria de la Comunidad en función del umbral de rentabilidad y añadiendo el margen de beneficios antes citado. Cualquier diferencia derivada de esta comparación se expresó como porcentaje del valor total cif de importación. Dado que no se concedió el trato de economía de mercado ni el trato individual a ninguno de los productores de la República Popular China que cooperaron, y teniendo en cuenta el elevado nivel de cooperación, el nivel provisional de eliminación del perjuicio a escala nacional se calculó como media ponderada de los márgenes de perjuicio de los tres productores exportadores de la República Popular China que cooperaron.
(133)
Así pues, el margen de perjuicio establecido para la República Popular China era significativamente superior al margen de dumping constatado.
7.2. Medidas provisionales
(134)
A la luz de lo anteriormente expuesto, y de conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, se considera que debe imponerse un derecho antidumping provisional a las importaciones del producto afectado originarias de la República Popular China al nivel del menor de los márgenes de perjuicio y de dumping constatados, de conformidad con la norma del derecho inferior.
(135)
En vista de lo expuesto más arriba, la tasa del derecho propuesto para el producto afectado originario de la República Popular China es del 10,0 %.
7.3. Disposición final
(136)
En aras de una buena gestión, debe fijarse un período en el cual las partes interesadas que se dieron a conocer en el plazo especificado en el anuncio de inicio podrán dar a conocer sus puntos de vista por escrito y solicitar una audiencia. Deberá hacerse constar, además, que todas las conclusiones relativas al establecimiento de derechos formuladas a efectos del presente Reglamento son provisionales y podrán reconsiderarse a efectos de cualquier medida definitiva.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping provisional sobre determinados alcoholes polivinílicos en forma de resinas homopoliméricas con una viscosidad (medida en una solución al 4 %) mínima de 3 mPas y máxima de 61 mPas, y con un grado de hidrólisis mínimo de 84,0 mol % y máximo de 99,9 mol %, clasificados en el código NC ex 3905 30 00 (código TARIC 3905300020) y originarios de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping provisional aplicable al precio neto franco frontera de la Comunidad, no despachado de aduana, de los productos descritos en el apartado 1, será del 10 %.
3. El despacho a libre práctica en la Comunidad del producto mencionado en el apartado 1 estará sujeto a la constitución de una garantía, equivalente al importe del derecho provisional.
4. Salvo disposición en contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 del Reglamento (CE) no 384/96, las partes interesadas podrán solicitar que se les informe de los principales hechos y consideraciones sobre cuya base se adoptó el presente Reglamento, dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar ser oídas por la Comisión en el plazo de un mes a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
De conformidad con el artículo 21, apartado 4, del Reglamento (CE) no 384/96, las partes interesadas podrán presentar sus observaciones respecto a la aplicación del presente Reglamento en el plazo de un mes a partir de la fecha de su entrada en vigor.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El artículo 1 del presente Reglamento se aplicará durante un período de seis meses.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 17 de septiembre de 2007.