32006R1620
L 300/13
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1620/2006 НА КОМИСИЯТА
от 30 октомври 2006 година
за налагане на временно антидъмпингово мито за внос на дъски за гладене с произход от Китайската народна република и Украйна
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (основен регламент), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедурата
(1)
На 4 февруари 2006 г., Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (известие за откриване), откриването на антидъмпингова процедура относно вноса в Общността на дъски за гладене с произход от Китайската народна република (КНР) и Украйна.
(2)
Антидъмпинговата процедура беше открита след жалба, подадена на 23 декември 2005 г. от трима производители на Общността (жалбоподатели), които представляват основен процент, в този случай повече от 40 % от общото производство на дъски за гладене на Общността. Жалбата съдържаше доказателство за дъмпинг на упоменатия продукт и за материална щета в резултат от това, което беше сметнато за достатъчно да оправдае откриването на процедура.
1.2. Разглеждани страни и посещения за проверка
(3)
Комисията уведоми официално жалбоподателите, други известни производители в Общността, производители износители от КНР и Украйна, вносители и търговци на дребно, за които беше известно, че са разглеждани, представителите на разглежданите страни износители, производители в Съединените американски щати, които били първоначално предвидени като страна аналог и производители в други потенциални страни аналози. В допълнение, Комисията се свърза с всички други оператори в Общността, потенциално участващи в производството и/или разпространението на подобния продукт/разглеждания продукт, чиито данни за контакт са били предоставени на Комисията след откриване на процедурата. На заинтересуваните страни беше дадена възможността да представят в писмен вид възгледите си и да поискат изслушване в рамките на срока, определен в известието за откриване. Всички заинтересовани страни, които са поискали това и са посочили конкретни причини да бъдат изслушани, са били изслушани.
(4)
С оглед на големия брой китайски производители износители, в известието за откриване беше предвидено вземане на мостри, за да се определи дъмпинга, в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо вземане на мостри и, ако е така, да избере мостра, всички китайски производители износители са били помолени да се представят на Комисията и да предоставят, така както е определено в известието за откриване, основна информация относно техните дейности, свързани със разглеждания продукт, през периода от 1 януари до 31 декември 2005 г. Обаче, само осем китайски производители износители са се представили и са предоставили исканата информация за вземането на мостри в рамките на крайните срокове, определени в известието за откриване. Следователно, беше решено, че вземане на проби не е необходимо.
(5)
За да могат производители износители в разглежданите страни да подадат иск за третиране според условията на пазарна икономика (ТУПИ) или за индивидуално третиране (ИТ), ако желаят това, Комисията изпрати формуляри на иск на производители износители, за които се знае, че са разглеждани и на органите на КНР и Украйна. Осем дружества в КНР и едно дружество в Украйна са поискали ТУПИ съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, ако разследването установи, че не отговарят на условията за ТУПИ.
(6)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знае, че са разглеждани и до всички други страни, които са поискали това, в рамките на крайните срокове, определени в известието за откриване.
(7)
Отговори на въпросниците са били получени от шест китайски производители износители, от единствения украински производител износител, от четирима производители на Общността, от двама вносители, които не са свързани с производителите износители, и от един търговец. В допълнение, един вносител представи коментари, без да отговаря на въпросника.
(8)
Известна информация беше получена също от 17 производители на подобния продукт на Общността (15 от които са подкрепили жалбата, един изрази неутрална позиция и един се противопостави), и от три дружества, които внасят само разглеждания продукт.
(9)
Комисията потърси и провери цялата информация, сметната за необходима за целите на ТУПИ и за преходно определяне на дъмпинга, получените вследствие на това щети и интереса на Общността. Посещенията за проверка бяха извършени, както следва:
а)
Производители на Общността
Бяха осъществени посещения за проверка на обектите на четирима производители на Общността. Тези производители поискаха да се запази конфиденциална тяхната самоличност, на базата на разпоредбите на член 19 от основния регламент. Те твъдят, че разкриването на тяхната самоличност би могло да доведе до риск от сериозни неблагоприятни ефекти.
Действително, някои производители жалбоподатели на Общността снабдяват клиенти в Общността, които също получават своите продукти от КНР и Украйна, като по този начин се ползват пряко от този внос. Тези жалбоподатели твърдяха, че поради това са в особено деликатно положение, тъй като имат основателни причини да смятат, че някои от техните снабдители и потребители не биха одобрили подаването или подкрепата им на жалба срещу предполагаем, водещ до щети дъмпинг и биха реагирали на такова действие. Действително, те твърдяха, че рискуват репресивни мерки от страна на тези снабдители и потребители, включително възможно прекратяване на техните бизнес отношения. Искането беше прието, тъй като беше в достатъчна степен подкрепено.
б)
Производители износители в КНР
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan,
-
Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Foshan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou,
-
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan и свързаното с него дружество Wire King International Ltd, Хонконг,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
в)
Производители износители в Украйна
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir и свързаното с него дружество Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug в Швейцария.
(10)
В светлината на необходимостта да се установи нормалната стойност за производителите износители в КНР и Украйна, на които може да не бъде предоставено ТУПИ, проверка за установяване на нормалната стойност на базата на данни от страна аналог беше извършена в обектите на следното дружество:
-
Gİpaș elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim șirketi sanayi A.Ș., Истанбул, Турция.
1.3. Период на разследване
(11)
Разследването на дъмпинга и щетата обхваща периода от 1 януари до 31 декември 2005 г. (период на разследване или ПР). Проучването на тенденциите, които имаха отношение за оценката на щетата, обхваща периода от 1 януари 2002 г. до края на ПР (разглежданият период).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(12)
Разглежданият продукт е дъски за гладене, независимо дали са самостоятелно стоящи или не, със или без отвеждане на парата и/или загряваща горна част и/или издухваща горна част, включително дъски за ръкави, и основни елементи от тях, т.е. краката, горната част и поставката за ютия с произход от Китайската народна република и Украйна (разглежданият продукт), който се обявява обикновено под кодове по КН ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 и ex 8516 90 00.
(13)
Съществуват различни видове дъски за гладене и техните основни елементи, в зависимост основно от конструкцията и размера, от материала за изработване и принадлежностите им. Обаче, всички различни видове имат едни и същи основни физически характеристики и употреби. Следователно, всички съществуващи видове се смятат за един продукт, по смисъла на настоящото разследване.
2.2. Подобен продукт
(14)
Разглежданият продукт и дъските за гладене, и основните елементи от тях, които са произведени и продадени на вътрешния пазар на КНР и Украйна и на вътрешния пазар на Турция, която накрая служи като страна аналог, както и дъските за гладене и основните им елементи, произведени и продадени в Общността от промишлеността на Общността, беше открито, че имат едни и същи основни физически и технически характеристики и употреби. Следователно, тези продукти са считани условно за подобни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Третиране според условията на пазарна икономика (ТУПИ)
(15)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, при антидъмпинговите разследвания, които се отнасят до внос с произход от КНР и от Украйна (в последния случай за всички процедури, започнати преди 30 декември 2005 г.), нормална стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от упоменатия член за тези производители износители, които показаха, че отговарят на критериите, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, т.е. където тези производители износители са показали, че преобладават условията на пазарна икономика по отношение на производството и продажбата на подобния продукт. Накратко, и само за да улеснение на позоваване, тези критерии са следните:
-
бизнес решения и разходи са направени в отговор на пазарните условия и без съществена намеса на държавата,
-
на счетоводната документация се извършва независим одит, в съответствие с Международните счетоводни стандарти (МСС) и се прилага за всички цели,
-
не съществуват съществени изкривявания, които да са пренесени от предишната непазарна икономическа система,
-
правна сигурност и стабилност се осигуряват от закони за банкрута и собствеността,
-
валутни обмени се извършват по пазарния курс.
(16)
Осем китайски производители износители поискаха първоначално ТУПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и отговориха на съответния исков формуляр в рамките на дадените крайни срокове. Обаче, двама от тях решиха впоследствие да не съдействат на разследването. В резултат, само исковете за ТУПИ на останалите шест съдействащи китайски производители износители, изброени в съображение 9, бяха взети под внимание.
(17)
Единственият производител износител от Украйна поиска ТУПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и отговори на съответния исков формуляр в рамките на дадените крайни срокове.
(18)
Обаче, украинският производител отбеляза, че Украйна е извадена с Регламент (ЕО) № 2117/2005 на Съвета от списъка на страни с непазарна икономика, упоменати съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент. Дружеството предяви иск, че решението да се предостави статут на пазарна икономика на Украйна е взето на базата на оценка на положението през предишните месеци. Следователно, беше потвърдено, че трябва да се предостави ТУПИ, тъй като i) ПР е календарната 2005 година; ii) жалбоподателите следва да са предоставили доказателства, които показват, че условията на пазарна икономика не са били приложими за разглежданите украински производители и iii) непредоставяне на статут на ТУПИ на Украйна би ощетило Украйна по отношение на Русия.
(19)
В това отношение се отбелязва, че Регламент (ЕО) № 2117/2005 на Съвета посочва ясно, че нормална стойност за украинските износители и производители ще се установи в съответствие с разпоредбите на член 2, параграфи 1-6 от основния регламент само при разследвания, открити след 30 декември 2005 г., или на базата на заявление за откриване, подадено след гореупоменатата дата, или по инициатива на Комисията. Тъй като жалбата за тази процедура беше подадена на 23 декември 2005 г., очевидно е, че разпоредбите на член 2, параграфи 1-6 от основния регламент не могат да се прилагат и поради това съдействащото украинско дружество трябва следователно да докаже, че отговаря на критериите, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. От формулировката на гореупоменатия член става ясно, че производителите износители са тези, които носят тежестта на доказването за изпълнението на критериите за ТУПИ, а не жалбоподателите. Освен това следва да се отбележи, че предоставянето на статут на ТУПИ на определена страна се базира на обща оценка на нейното икономическо положение като цяло, с оглед да се установи дали, по принцип, разходите и цените могат да бъдат използвани за целите на антидъмпинговите разследвания. С други думи, това не е оценка на индивидуалното положение на всяко отделно предприятие. Накрая, доводът, че Украйна би била ощетена по отношение на Русия е без основание, тъй като Русия се счита за пазарна икономика от 2002 г. По тези причини Комисията отхвърли исканията на украинския производител износител и продължи с процеса за определяне на ТУПИ.
(20)
За съдействащите производители износители, Комисията потърси цялата информация, счетена за необходима и провери информацията, представена в искането за ТУПИ в обектите на въпросните дружества.
3.1.1. Определяне на ТУПИ по отношение на производители износители в КНР
(21)
Един китайски производител износител, Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou, показа, че е изпълнил всички пет критерия, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и му е предоставено ТУПИ.
(22)
По отношение на останалите китайски производители износители, изброени в съображение 9, един не е изпълнил критерии 1, 2 и 3, един не е изпълнил критерии 2 и 3 и трима не са изпълнили критерий 2.
(23)
На всички съдействащи китайски производители износители и на промишлеността на Общността беше дадена възможност да коментират гореупоменатите констатации. Четири дружества не се съгласиха с определенията и настояха да им се предостави ТУПИ.
(24)
По отношение на критерий 1, един китайски производител износител не доказа, че изпълнява този критерий. По-специално, не показа в никой етап на разследването, че един от неговите двама акционери е платил действително за своите акции, получени от държавата. Освен това, дружеството е получило електричество от държавата на извъндоговорна основа. Дружеството оспори разкритите констатации, но не предостави никакви възможни за потвърждаване доказателства по тези въпроси. Следователно, неговите коментари не можеха да бъдат взети под внимание. Следователно, бе направено заключение, че дружеството не показва, че изпълнява критерий 1.
(25)
По отношение на критерий 2, пет дружества не доказаха, че имат ясен комплект от счетоводна документация, с извършен независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти. Всъщност, проучване на въпросните сметки показа съществени пропуски и в петте случая. Например, дружествата не описваха подробно всички различни приходи и разходи в своите сметки, а прилагаха широкообхватна система по прихващане между тези приходи и разходи на месечна основа. Те освен това не уважаваха принципа на счетоводно начисляване. В действителност, групираха операциите по месеци и ги вписаха в книгите си по сбит начин, без подробности относно разглежданите отделни операции. Тъй като одиторите не коментираха тези нарушения на МСС 1, счетоводната документация не е била одитирана в съответствие с МСС. При разкриването, четирима производители износители продължиха да твърдят, че следват МСС, но не представиха никакво доказателство, което да покаже, че констатациите са грешни. Следователно, беше направено заключение, че във всички случаи дружествата не показват, че изпълняват критерий 2.
(26)
Две дружества също не показаха, че изпълняват критерий 3. За тези две дружества беше установено на място, че не са отговорили на договорните си задължения по отношение на плащанията към държавата за правото на ползване на земя, но че от това няма никаква финансова или друга последица за дружествата. Освен това за едно дружество беше установено, че е наело през ПР земя, собственост на държавата, за която не е получило официално от държавата право за ползване на земята. Това положение беше коригирано едва след ПР, но само с такса под нормалната ставка. При разкриването, двамата китайски производители износители оспориха тези констатации, но новата информация, която представиха, за да подкрепят техните искания, не можеше да бъде приета, тъй като не беше доказуема. Следователно, беше направено заключение, че и двете дружества не показват, че изпълняват критерий 3.
(27)
На базата на гореупоменатото, само един китайски производител износител, а именно Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou показа, че е изпълнил всички критерии, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и му беше предоставено ТУПИ, докато останалите петима производители износители не показаха, че изпълняват всички тези критерии и, в резултат, не им беше предоставено ТУПИ.
3.1.2. Определяне на ТУПИ по отношение на единствения производител износител в Украйна
(28)
Единственият украински производител износител, Eurogold Industries Ltd, Zhitomir показа, че изпълнява всичките критерии, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и поради това му беше предоставено ТУПИ. На производителя износител и на промишлеността на Общността беше дадена възможност да коментират констатациите относно ТУПИ, но никакви коментари не бяха получени.
3.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(29)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, се установява, ако има основание, мито, приложимо в национален мащаб за страните, попадащи в рамките на този член, освен в тези случаи, когато дружества са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, определени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(30)
По отношение на КНР, всички производители износители, които са поискали ТУПИ, предявяваха иск и за ИТ, в случай, че не им бъде предоставено ТУПИ.
(31)
На базата на наличната информация беше установено, че четири дружества отговарят на всички изисквания за ИТ, както са изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(32)
Следователно, беше направено заключение, че ИТ трябва да се предостави за следните производители износители в КНР:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
(33)
На базата на наличната информация беше установено, че едно дружество не доказва, че отговаря кумулативно на всички изисквания за ИТ, както са изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(34)
По-специално, беше установено, че информацията относно продажби за износ, направени или директно, или посредством свързано дружество, установено в Хонконг, не е доказуема. Дружеството не предостави съществени данни относно общите му обеми на износ и съответните фактури за износ, въпреки исканията за такава информация. Освен това, представената информация за общия оборот, както и за продажби на вътрешния пазар и продажби за износ, не можеше да се съгласува с наличните одиторски отчети и със счетоводната документация на дружеството. В допълнение, дружеството не беше в състояние да докаже местоназначението на своите продажби, както е отчетено във въпросника. В резултат, Комисията не можа да потвърди дали дружеството е било в състояние да определи свободно своите износни цени, изнесените количества и условията и сроковете на продажба, както е определено в член 9, параграф 5, буква б) от основния регламент.
3.3. Нормална стойност
3.3.1. Страна аналог
(35)
Съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент, в случай на внос от страни с непазарна икономика и в размер, че не може да се предостави ТУПИ за страни, посочени в член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, трябва да се установи нормална стойност на основата на цената или на съставената стойност в страна аналог.
(36)
В известието за откриване, Комисията посочи своето намерение да използва Съединените американски щати (САЩ) като уместна страна аналог за целите на установяване на нормална стойност за КНР и Украйна и покани заинтересуваните страни да направят коментари по въпроса.
(37)
Коментари бяха получени от съдействащите производители износители в КНР и Украйна, които предложиха Тайланд, Индия или Турция като по-подходящи страни аналози, отколкото САЩ. Основните доводи, приведени срещу САЩ, бяха разликите в общото икономическо развитие, достъпа до и цените на суровините, разход за труд и методите за производство, а също и разлики по отношение на конкуренцията на вътрешния пазар за дъски за гладене. Беше предявен иск също, че пазарът на САЩ за дъски за гладене е силно защитен пазар с изкуствено високи цени.
(38)
Комисията потърси съдействие от производители в САЩ и в други потенциални страни аналози като Тайланд, Индия и Турция. Писма и съответни въпросници бяха изпратени до пет дружества в САЩ, три дружества в Тайланд, пет дружества в Индия и девет дружества в Турция. От всички тези дружества, само един турски производител представи в срок цялата необходима информация за определяне на нормална стойност и се съгласи да съдейства в разследването.
(39)
Разследването показа, че Турция има конкурентноспособен пазар за дъски за гладене, като около 90 % от пазара се снабдява от известен брой местни производители, а останалата част от внос от трети страни. Производственият обем в Турция съставлява повече от 5 % от обема на китайския износ на разглеждания продукт в Общността. Що се отнася до качеството и стандартите на турските дъски за гладене, никакви големи общи разлики не бяха открити при сравнение с китайските и украинските продукти. Следователно, турският пазар беше счетен за достатъчно представителен за определяне на нормална стойност за КНР и Украйна.
(40)
С оглед на гореупоменатото, беше заключено условно, че Турция представлява уместна страна аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.3.2. Определяне на нормална стойност за производителите износители, на които е предоставено ТУПИ
(41)
Определянето на нормална стойност за един китайски и за единствения украински производител износител, на които е предоставено ТУПИ, следва да се базира на данните, предадени от тях относно продажби на вътрешния пазар и производствените разходи. Тези данни бяха проверени в обектите на разглежданите дружества.
(42)
Що се отнася до определянето на нормална стойност, Комисията първо установи във всяка страна износител дали продажбите на вътрешния пазар на разглеждания продукт, извършени от всеки производител износител, са представителни в сравнение с общите продажби за Общността. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, продажби на вътрешния пазар се смятат за представителни, когато общият обем на продажби на вътрешния пазар на всеки производител износител е бил равен на или по-голям от 5 % от общия обем на продажбите за износ на производителя за Общността.
3.3.2.1. Китайска народна република
(43)
Беше установено, че китайският производител износител, на когото е предоставено ТУПИ, няма достатъчно представителни продажби на вътрешния пазар през ПР. Следователно, нормална стойност не можеше да бъде установена на базата на цените на съответния производител износител в страната износител, както е предвидено в член 2, параграф 1, алинея 1 от основния регламент. Следователно, трябваше да се приложи друг метод.
(44)
При положение, че никакви цени на вътрешния пазар не можеха да се използват, за да се установи нормална стойност, на базата на разходите на въпросния производител трябваше да се изчисли съставена нормална стойност. Следователно, в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, нормална стойност беше съставена като към производствените разходи на изнесените видове дъски за гладене бе добавена, с корекция при необходимост, разумна сума за продажбени, общи и административни разходи (ПОиА) и разумен марж на печалба. В това отношение следва да се отбележи, че покупните цени на някои суровини/части, и по-специално на суровини/части от стомана, отчетени от това дружество, изглеждаха изкуствено занижени и в резултат производствените разходи трябва да се разследват допълнително, като може би трябва да се преразгледат временните констатации за целите на някакви окончателните констатации.
(45)
Тъй като производителят износител, на когото е предоставено ТУПИ, имаше недостатъчно представителни продажби на вътрешния пазар, ПОиА разходи и печалба трябваше да бъдат определени на базата на всеки друг разумен метод съгласно член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент.
(46)
Следователно, Комисията използва ставките на ПОиА разходите и печалбата от съдействащия производител износител в страната аналог, който имаше продажби на вътрешния пазар в нормалния ход на търговия. Средните ставки на ПОиА разходите и печалбата на съдействащия турски производител износител бяха добавени към разходите за производство, направени от въпросния производител износител по отношение на изнесените видове, както е предвидено в член 2, параграф 3 от основния регламент.
3.3.2.2. Украйна
(47)
Беше установено, че за единствения украински производител износител общите продажби на вътрешния пазар на разглеждания продукт през ПР не са в представителни количества. Следователно, нормалната стойност не можеше да бъде установена на базата на цени на съответния производител износител в страната износител, както е предвидено в член 2, параграф 1, алинея 1 от основния регламент. Следователно, трябваше да се приложи друг метод.
(48)
Тъй като производителят износител с ТУПИ, нямаше достатъчно продажби на вътрешния пазар и тъй като нямаше друг съдействащ украински производител износител, ПОиА разходите и печалбата трябваше да бъдат определени на базата на всеки друг разумен метод съгласно член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент.
(49)
Следователно, Комисията използва ставките на ПОиА разходите и печалбата от съдействащия производител износител в страната аналог, който имаше продажби на вътрешния пазар в обичайния ход на търговия. Средните ставки на ПОиА разходите и печалбата на съдействащия турски производител износител бяха добавени към разходите за производство, направени от въпросния производител износител по отношение на изнесените видове, както е предвидено в член 2, параграф 3 от основния регламент.
3.3.3. Определяне на нормална стойност в страната аналог
(50)
След избора на Турция като страна аналог, нормална стойност беше изчислена на базата на данните, доказани в обектите на съдействащия турски производител.
(51)
Беше установено, че продажбите на вътрешния пазар на турския производител на подобния продукт са представителни в сравнение с разглеждания продукт, изнасян за Общността от производителите износители в КНР.
(52)
Беше направено освен това проучване за това, дали продажбите на вътрешния пазар могат да се разглеждат като извършени в нормалния ход на търговията, като се установи съотношението на печеливши продажби за независими потребители. Проверката, извършена при турския производител показа, че неговият обем на продажби, продадени на нетна продажна цена равна на или над себестойността на един продукт, представляваше повече от 80 % от общия му обем на продажби. Следователно, нормална стойност се базираше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като претеглена средна стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид продукт, направени през ПР, независимо от това дали тези печалби са били печеливши или не. В допълнение, за тези цени на вътрешния пазар беше установено, че са общи в съответствие с цените на друг голям турски производител, за когото беше получена известна информация през проверката на място в страната аналог.
3.4. Износна цена
3.4.1. Китайска народна република
(53)
Производителите износители осъществяваха продажби за износ за Общността или i) директно за независими потребители в Общността; ii) посредством несвързани търговски дружества, установени извън Общността и iii) посредством свързани търговски дружества, установени извън Общността.
(54)
Когато продажби за износ за Общността са осъществени директно за независими потребители в Общността, износните цени се установяват на базата на цените, платени действително или платими за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
Когато продажби за износ за Общността са осъществени посредством несвързани търговски дружества, износните цени се установяват на базата на цените на продукта, когато е продаден на търговските дружества за износ в Общността в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(55)
Когато продажби за износ за Общността се осъществяваха посредством свързани търговски дружества, износните цени се установяваха на базата на цените на продукта, когато е продаден от свързаните търговски дружества на първия независим купувач в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(56)
Един производител износител продаваше част от разглеждания продукт посредством търговско дружество в Хонконг. Базираното в Хонконг търговско дружество не беше в състояние да докаже както трябва посредством своите сметки, че отчетените износни цени за независими потребители в Общността са били действително платени. Освен това не беше възможно да се съгласуват на място покупките на търговеца от Хонконг с одитираните му сметки за продажби за Общността. Дружеството беше информирано, че съществуват сериозни съмнения относно точността на неговите продажби за Общността посредством свързаното търговско дружество в Хонконг и че тези продажби няма да бъдат взети предвид при временните изчисления за дъмпинг. На дружеството бе дадена възможност да направи коментар, но то не предостави никакво доказателство, което да може да промени предварителното заключение. В резултат, тези износни операции бяха пренебрегнати и износната цена се базираше само на цените за продажби, извършени или директно за независими потребители в Общността, или посредством несвързани търговски дружества, установени извън КНР и Общността.
(57)
Един производител износител нямаше директни продажби на разглеждания продукт. Той продаваше разглеждания продукт или посредством несвързани търговски дружества, установени в КНР, или посредством свързани търговски дружества, установени в КНР. Тъй като крайното местоназначение на продажбите, извършвани посредством несвързани страни не можеше да бъде доказано, тези продажби бяха временно пренебрегнати и износната цена се базираше само на продажбите, извършени посредством свързаното търговско дружество, което беше в състояние да докаже местоназначението на своите продажби. Дружеството беше съответно информирано и му беше дадена възможност за коментар. Коментарите не промениха това временно заключение.
(58)
Така както бе обяснено при анализа на ПР в съображение 33 по-горе, един производител износител не бе в състояние да докаже и подкрепи действителните си продажби за износ. Следователно, съгласно член 18, параграф 1 от основния регламент, всички негови продажби за износ бяха пренебрегнати и отчетените цени не можеха да се използват за установяване на износни цени от КНР за Общността. Дружеството беше съответно информирано и му беше дадена възможност за коментар. Въпреки това обаче, коментарите не промениха констатациите на разследването и, тъй като не беше достъпен никакъв друг източник, който да установи износа на това дружество за Общността, беше сметнато за уместно да се пренебрегнат всички негови данни за износ и да се установи дъмпингов марж върху наличните факти (виж съображение 65).
3.4.2. Украйна
(59)
Всички продажби за износ за Общността на единствения украински износител бяха извършени посредством свързаното с него дружество, установено извън Общността. Това свързано дружество изпълняваше всички функции по вноса на стоките, които влизаха в свободно обращение в Общността и следва, поради това, да се разглежда като свързан вносител. Следователно, износната цена беше установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, на базата на цени, на които внесените продукти бяха за първи път препродадени на независим купувач. За тази цел бяха направени корекции, за да се отчетат всички разходи, включително всякакви мита и данъци, направени между вноса и повторната продажба, както и печалбите, обикновено реализирани от независими съдействащи вносители, така че да може да се установи надеждна износна цена.
3.5. Сравнение
(60)
Сравнението между нормалната стойност и износната цена бе направена на база франко завод.
(61)
За да се осигури справедливо сравнение между нормалната стойност и износната цена, бяха направени съответни намаления под формата на корекции за разликите, засягащи цените и сравнимостта на цените в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За всички разследвани производители износители бяха предоставени намаления за разлики в разходите за транспорт и застраховка, обработване, товарене и допълнителни разходи, разходите за опаковане, разходи за кредити, разходи за обезпечения и гаранции, и за комисионни, когато бяха приложими и оправдани.
(62)
Що се отнася до нормалната стойност, базирана на страната аналог, за производители износители, на които не е предоставено ТУПИ, разследването установи, че турските дъски за гладене са в повечето случаи снабдени с електрически контакт и държач за кабел, докато не беше такъв случая за по-голямата част от китайски продукти. Следователно, съгласно член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент, за турските цени беше направена уместна корекция, за да се отстранят ефектите на тази разлика. В допълнение, бяха установени някои разлики на ниво търговия. Беше установено, че на турския вътрешен пазар дъските за гладене се доставяха обикновено директно на търговците на дребно и така количествата на поръчка/доставка са значително по-малки, в сравнение с тези, направени посредством вносители/търговци или посредством центрове за разпространение/снабдяване на големи вериги за продажба на дребно, както в случая на китайските продажби за износ. Следователно, за да се отстранят ефектите на тези разлики, за турските цени беше направена уместна корекция съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент.
3.6. Дъмпингови маржове
3.6.1. Обща методология
(63)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, дъмпингови маржове за съдействащите производители износители бяха установени на базата на сравнение между претеглена средна нормална стойност по вид продукт, и претеглена средна износна цена по вид продукт, както е установено по-горе. Беше отбелязано, че нямаше съдействащи производители износители и в двете страни, извън тези, на които е предоставено ТУПИ или ИТ.
(64)
За да се определи дъмпинговия марж за всички несъдействащи производители износители, първо се установи нивото на несъдействие. За тази цел обемът на износ за Общността, отчетен от съдействащите производители износители беше сравнен с еквивалентния обем на внос, установен на базата на жалбата и на известна информация, събрана от други известни производители износители в разглежданите страни, които накрая не съдействаха при разследването. Следва да се отбележи, че няма точна статистика на Евростат за вноса на разглеждания продукт.
(65)
Когато нивото на съдействие е ниско, т.е. по-малко от 80 % от общия износ на разглеждания продукт, който се отчита от съдействащите производители износители, беше сметнато за уместно да се определи дъмпинговия марж за други производители износители на ниво, по-високо от най-високия дъмпингов марж, установен за съдействащите производители износители. В този случай, дъмпинговия марж беше установен следователно на ниво, което отговаря на претегления среден дъмпингов марж на най-продаваните видове продукти на съдействащите производители износители с най-високите дъмпингови маржове. Това беше счетено за уместно, тъй като имаше основание да се смята, че ниското ниво на съдействие е в резултат на несъдействащите производители износители в разследваната страна, които по принцип са практикували дъмпинг на по-високо ниво от всеки съдействащ производител износител. Освен това, нямаше никакви указания, че някое несъдействащо дружество е практикувало дъмпинг на по-ниско ниво.
(66)
Когато нивото на съдействие е високо, т.е. 80 % или повече от общия износ на разглеждания продукт, който се отчита от съдействащите производители износители, беше счетено за уместно да се определи дъмпингов марж за другите производители износители на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за съдействащ производител износител в разглежданата страна.
3.6.2. Дъмпингови маржове
3.6.2.1. Китайска народна република
(67)
На базата на жалбата и на наличната информация от производителите износители, които се отзоваха и предоставиха някои данни в началния етап на разследването, беше заключено условно, че нивото на съдействие е под 80 %. Следователно, беше използвана методологията, описана в съображение 65 по-горе, за да се установи дъмпингов марж за цялата страна.
(68)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Общността, с неплатено мито, са както следва:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan: 34,9 %
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou: 36,5 %
-
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou: 0 %
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan: 18,1 %
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou: 26,5 %
-
всички други дружества: 38,1 %.
(69)
За единствения китайски производител износител, на когото е предоставено ТУПИ, а именно Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, беше временно установено, че продажбите за износ не са извършвани на дъмпингови цени. В това отношение следва да се напомни, че временните констатации може би трябва да бъдат преразгледани за целите на някакви окончателни констатации поради причини, обяснени в рамките на съображение 44.
3.6.2.2. Украйна
(70)
На базата на жалбата и на наличната информация от производителите износители, които се отзоваха и предоставиха някои данни в началния етап на разследването, беше заключено условно, че нивото на съдействие е над 80 % в случая на Украйна. Всъщност, изглежда, че Eurogold Industries Ltd. е единствения украински производител износител на дъски за гладене и не бяха намерени никакви указания, че някой производител износител се въздържа съзнателно от съдействие. Следователно, беше използвана методологията, описана в съображение 66 по-горе, за да се установи дъмпинговия марж за всеки друг украински производител износител на разглеждания продукт.
(71)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Общността, с неплатено мито, са както следва:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir: 17,3 %
-
всички други дружества: 17,3 %.
4. ЩЕТИ
4.1. Производство на Общността
(72)
Временните данни от разследването установиха, че подобния продукт се произвежда от най-малко 30 малки и средни предприятия (МСП) в Общността. По-голямата част от производството на Общността е установено в Италия, Полша и Обединеното Кралство.
(73)
Въпреки че съществуват няколко производители на пазара на Общността, нивото на концентрация е относително високо, както може да се види от факта, че продукцията на петте големи производители представлява повече от 50 % от общата приблизителна продукция в Общността. Продукцията на всички гореупоменати дружества съставлява общото производство на Общността.
4.2. Определяне на промишлеността на Общността
(74)
Жалбата беше подадена от трима производители на Общността, които представляват голяма част от общото известно производство на Общността на подобния продукт, т.е. в този случай повече от 40 %.
(75)
Жалбоподателите и един друг производител на Общността съдействаха напълно в разследването (виж също съображение 9). Тези четири дружества представляват повече от 45 % от общото известно производство на Общността на подобния продукт. Един от тези производители на Общността е осъществил известен внос от КНР през ПР. Обаче, вносът не е бил негов основен бизнес и този внос се разглежда като извършен в отговор на притока на дъмпингов внос на ниски цени, и по-специално с цел да остане конкурентноспособен за продуктите от ниската гама. В резултат не беше счетено за уместно този производител да се изключи от определянето на промишлеността на Общността.
(76)
На тази основа се смята, че четиримата производители на Общността, посочени в съображение 75 по-горе са считани, че съставляват промишлеността на Общността, по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент. Те ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Общността“.
4.3. Потребление на Общността
(77)
Напомня се, че няма точна статистика на Евростат за вноса на разглеждания продукт. Освен това, не съществува указание за някакво значително количество внос на дъски за гладене от страни, различни от КНР и Украйна (разглеждани страни). В резултат, потреблението на Общността беше установено на базата на следната информация:
-
обемът на продажби в Общността на подобния продукт, произведен от промишлеността на Общността,
-
обемът на продажби в Общността на подобен продукт, произведен от други известни производители на Общността,
-
обемът на внос на разглеждания продукт в Общността от съдействащи китайски и украински производители износители,
-
обемът на внос на разглеждания продукт в Общността от други известни китайски производители износители.
На тази база, потреблението на Общността се разви, както следва:
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Потребление (единици)
6 684 000
6 795 000
7 187 000
8 557 000
Индекс 2002 г. = 100
100
102
108
128
Източник: отговори на въпросника от промишлеността на Общността и от съдействащи китайски и украински производители износители, информация, събрана от други производители на Общността и от други китайски производители износители.
(78)
Потреблението на дъски за гладене в Общността се увеличи с 28 % между 2002 г. и ПР, като най-неочакваното увеличение беше между 2004 г. и ПР. Общото трайно увеличение се отдава основно на нарастващото потребление в новите държави-членки, въпреки че увеличението през ПР може до известна степен да се отдаде на увеличения внос на ниски цени от КНР и Украйна от някои предишни традиционни производители на Общността, които се насочиха към внасяне и по този начин увеличиха запасите си.
4.4. Внос от разглежданите страни
4.4.1. Кумулативна оценка на ефектите на разглеждания дъмпингов внос
(79)
Комисията обсъди дали ефектите на дъмпинговия внос от разглежданите страни следва да се оценят кумулативно на базата на критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Този член предвижда, че ефектите на вноса от две или повече страни, които са едновременно обект на антидъмпингово разследване, се оценяват кумулативно само ако бъде решено, че а) дъмпинговият марж, установен по отношение на вноса от всяка страна е повече от de minimis, както е определено в член 9, параграф 3 от основния регламент и че обемът на вноса на всяка страна не е незначителен и б) кумулативната оценка на ефектите от вноса е уместна в светлината на условията на конкуренция между внесените продукти и условията на конкуренция между внесените продукти и подобния продукт на Общността.
(80)
Напомня се, че внос от един китайски производител износител не беше счетен за дъмпингов. Следователно, този внос не бе разглеждан с дъмпинговия внос.
(81)
Дъмпинговите маржове, установени по отношение на дъмпинговия внос от всяка от разглежданите страни, бяха повече de minimis. Освен това, обемът на дъмпинговия внос от всяка от тези страни не беше незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
(82)
Разследването показа освен това, че условията на конкуренция както между дъмпинговия внос и между дъмпинговия внос и подобния продукт на Общността бяха сходни. Беше счетено, че независимо от техния произход, дъските за гладене, произведени/продадени от разглежданите страни и тези, които са произведени/продадени от промишлеността на Общността се конкурират взаимно, тъй като си приличат по отношение на техните основни характеристики, от гледна точка на потребителя са заменими и се разпространяват по едни и същи канали на разпространение.
(83)
Някои заинтересувани страни предявиха иск, че в този случай не са изпълнени условията за кумулативна оценка, тъй като съществуват фундаментални различия между вноса от КНР и Украйна от гледна точка на цени и пазарно поведение.
(84)
Що се отнася до цени, се отбелязва, че абсолютната разлика в нивото на цените между двете страни не е решителна в контекста на кумулативната оценка. Действително, това може да бъде обяснено с различни фактори, именно смес от различни продукти. Това е ценовата тенденция за разглеждания период, която е уместна и тенденцията е сравнима за двете страни. В действителност, средната цена за внос от КНР и Украйна нарасна съответно с 27 % и 12 % между 2002 г. (2003 г. в случая на Украйна) и ПР.
(85)
Що се отнася до пазарното поведение, както вече беше посочено в съображение 82 по-горе, не бяха установени съществени различия по отношение на характеристиките на продукта, каналите на разпространение и т.н.
(86)
На тази база беше заключено условно, че са изпълнени всички условия за кумулиране и че съответно ефектите на дъмпинговия внос с произход от разглежданите страни следва да се оценят съвместно за целите на анализа на щетите.
4.4.2. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от разглежданите страни:
(87)
Обемът на вноса на разглеждания продукт се увеличи значително през целия разглеждан период. Внос през ПР се увеличи повече от 850 % след 2002 г.
(88)
Следва да се отбележи, че през 2002 г. няма внос отУкрайна. Единственият украински производител на дъски за гладене започна работата си през 2003 г. Вносът от Украйна рязко се увеличи през 2004 г., с повече от 400 %.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Средна цена за внос (EUR/единица)
4,91
6,15
6,34
6,53
Индекс 2002 г. = 100
100
125
129
133
Източник: отговори на въпросника от съдействащи китайски и украински производители износители.
(89)
Средната цена за внос се увеличи през разглеждания период. Обаче, остана значително по-ниска от средните цени на промишлеността на Общността (виж съответната таблица и съображение 99). През ПР, средната цена за внос беше с повече от 40 % по-ниска от средната цена на промишлеността на Общността.
(90)
Увеличението на средните цени за внос може да се отдаде на следните фактори.
Съществуваше значителен стремеж от страна на китайските износители към средните до високи сегменти на пазара. В действителност, както вече беше споменато в съображение 78 по-горе, някои традиционни производители на Общността намалиха значително или прекъснаха своето производство в Общността и започнаха да внасят от разглежданите страни. Повечето от тези дружества са установени на продукти от средната и високата гама.
Повечето от китайските производители износители са новодошли на пазара на дъски за гладене и не е изненадващо да се наблюдава някакво увеличение на цените, с постепенното им утвърждаване на пазара.
Делът на вноса от Украйна изведнъж се увеличи през 2004 г. Тъй като средното ниво на цената на този внос е над средното ниво на цената на внос от КНР, кумулираното ниво на цената е по-високо.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Пазарен дял
6 %
13 %
33 %
48 %
Индекс 2002 г. = 100
100
196
515
747
Източник: отговори на въпросника от съдействащи китайски и украински производители износители, информация, събрана от други китайски производители износители.
(91)
Пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите страни се увеличи драматично през целия разглеждан период. Почти се утрои между 2003 г. и 2004 г., когато вносът от Украйна проникна в широк мащаб на пазара на Общността и продължи да нараства с висока скорост през ПР до такъв размер, че зае почти половината от пазара.
4.4.3. Подбиване на цените
(92)
За целите на анализиране на подбиването на цените, цените за внос на съдействащите производители износители бяха сравнени с цените на промишлеността на Общността, на базата на претеглени средни стойности за сравними видове продукти през ПР. Цените на промишлеността на Общността бяха коригирани на ниво франко завода, и сравнени с цени за внос CIF на границата на Общността, плюс мита, където са приложими. Това сравнение на цените беше направено за операции на едно и също ниво на търговия, надлежно коригирани при необходимост, и след приспадане на намаления и отстъпки.
(93)
На базата на цените на съдействащите производители износители, констатираните маржове на подбиване на цените, по страни и изразени като процент от цените на промишлеността на Общността, са както следва:
Страна
Подбиване на цените
КНР
30,8 %-45,5 %
Украйна
6,6 %
4.5. Положение на промишлеността на Общността
4.5.1. Предварителни бележки
(94)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент, Комисията разследва всички икономически фактори и индекси, които имаха влияние върху положението на промишлеността на Общността. Пълен анализ на тези фактори беше извършен за жалбоподателите и за един друг напълно съдействащ производител износител, т.е. промишлеността на Общността.
4.5.2. Индикатори на щетите
(95)
През разглеждания период, производството на промишлеността на Общността беше намалено с 22 %. Лекото увеличение в капацитета през ПР беше поради това, че един производител на Общността въведе допълнителен капацитет, за да се ползва от увеличеното потребление след разширението на ЕС. За съжаление, само вносът се ползва от това увеличение на потреблението. В резултат на това, използването на капацитета намаля повече, отколкото продукцията през ПР.
Запаси:
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Запаси (единици)
96 729
131 811
180 518
144 543
Индекс 2002 г. = 100
100
136
187
149
Източник: проверени отговори на въпросника.
(96)
Имаше общо увеличение на запасите между 2002 г. и ПР. Въпреки че върхът през 2004 г. беше по всяка вероятност отчасти повлиян от изпълнени поръчки, които не бяха още доставени на потребителите, общата възходяща тенденция е явна.
Обем на продажбите, продажна цена и пазарен дял:
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Продажби в ЕО (единици)
2 605 381
2 567 285
2 348 934
2 050 373
Индекс 2002 г. = 100
100
99
90
79
Пазарен дял
39 %
38 %
33 %
24 %
Индекс 2002 г. = 100
100
97
84
61
Продажна цена (EUR/единица)
12,99
12,31
11,17
11,18
Индекс 2002 г. = 100
100
95
86
86
Източник: проверени отговори на въпросника.
(97)
Продажбите на промишлеността на Общността намаляха през целия разглеждан период, а през ПР спаднаха до 79 % от първоначалния им обем. Тази тенденция за намаление е дори още по-обезпокоителна, когато се гледа в контекста на увеличаващото се потребление на Общността. В действителност, промишлеността на Общността загуби 39 % от пазарния си дял между 2002 г. и ПР.
(98)
Не можеше да бъде забелязан растеж на промишлеността на Общността. В действителност, промишлеността на Общността не се ползва от растежа на пазара, т.е. от увеличеното потребление на Общността, а напротив, загуби 21 % от обема си на продажби през разглеждания период.
(99)
Средната единична цена на собственото производство на промишлеността на Общността беше намалена значително през първите три години, т.е. с 14 %. Достигна най-ниското си ниво през 2004 г. и остана стабилна през ПР.
Рентабилност:
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Марж на печалбата преди данъчно облагане
6,8 %
6,4 %
0,7 %
4,1 %
Индекс 2002 г. = 100
100
94
10
60
Източник: проверени отговори на въпросника.
(100)
През разглеждания период рентабилността на промишлеността на Общността се влоши. Маржът на печалба през ПР беше 40 % по-нисък, отколкото през 2002 г. Забележимото подобрение през ПР, в сравнение с 2004 г., беше постигнато в действителност вследствие на намалените възнаграждения на ръководството на някои дружества. Тези намалени възнаграждения имаха значително въздействие върху техните маржове на печалба. В действителност, общата брутна печалба продължи да намалява през ПР и достигна 65 % от нивото за 2002 г. Следователно е очевидно, че увеличението на общата нетна печалба преди данъчното облагане е изкуствено и не е устойчиво.
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за набиране на капитал:
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Инвестиции (EUR)
1 437 087
779 490
1 303 287
635 836
Индекс 2002 г. = 100
100
54
91
44
Възвръщаемост на инвестиции
61,98 %
68,19 %
4,77 %
27,02 %
Индекс 2002 г. = 100
100
110
8
44
Паричен поток (EUR)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
3 023 277
Индекс 2002 г. = 100
100
121
36
87
Източник: проверени отговори на въпросника.
(101)
Инвестициите бяха значително намалени през разглеждания период, като достигнаха през ПР по-малко от половината от нивото през 2002 г. Освен това, голяма част от инвестициите съставляваше необходими инвестиции за замяна и възобновяване. Част от инвестициите през 2004 г.беше свързана освен това с подготовката за нови възможности след разширението на ЕС. Обаче, както е показано по-горе, увеличеното потребление беше изцяло поето от вноса от разглежданите страни.
(102)
Възвръщаемостта на инвестиции, изразена като нетни печалби на промишлеността на Общността и нетната отчетна стойност на нейните инвестиции, се разви в съответствие с инвестициите и маржовете на печалба. По отношение на привидно високото ниво на възвръщаемост на нетните активи, следва да се отбележи, че повечето от дружествата, съставляващи промишлеността на Общността, бяха установени преди 30 или повече години и в резултат, повечето от техните активи бяха вече значително обезценени. В действителност през 2004 г., когато бяха направени някои инвестиции и когато маржовете на печалба отразиха действителното изпълнение на промишлеността на Общността (а не изкуствено увеличената печалба през ПР), възвращаемостта на инвестициите спадна със 63 процентни пункта. Това потвърждава неспособността на производителите на Общността да наберат капитал, и по-специално поради намаляващия обем на продажбите и ниските продажни цени.
(103)
Паричният поток на промишлеността на Общността варираше. Подобрението през 2003 г. беше последвано от изненадващ спад през 2004 г. Възстановяването през ПР съответства на мерките, насочени към подобрение на рентабилността, както е описано в съображение 100 по-горе. Общо взето, паричният поток се влоши през разглеждания период.
Заетост, производителност и заплати:
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Заетост
347
326
283
234
Индекс 2002 г. = 100
100
94
82
67
Разходи за труд (EUR)
7 521 183
7 209 158
5 701 507
5 361 572
Индекс 2002 г. = 100
100
96
76
71
Среден разход за труд на работник (EUR)
21 675
22 114
20 147
22 913
Индекс 2002 г. = 100
100
102
93
106
Производителност на работник (единици на година)
9 474
10 015
10 787
11 261
Индекс 2002 г. = 100
100
106
114
119
Източник: проверени отговори на въпросника.
(104)
Броят на служителите на промишлеността на Общността, ангажирани с подобния продукт, намаля с 33 % между 2002 г. и ПР. Средните разходи за труд на служител, отразяващи заплатите, останаха доста стабилни; временно намаление през 2004 г. беше компенсирано с леко увеличение през ПР.
(105)
Усилията за намаление на производствените разходи, рационализация и намаляване на броя на служителите доведоха до увеличено производство на работник (увеличение от 19 % за разглеждания период). Обаче, в резултат на гореописаните финансови индикатори на промишлеността на Общността, увеличената производителност не можа да компенсира намалението на обема на продажбите и на нивото на цените.
4.5.3. Размер на дъмпинга, възстановяване от предишен дъмпинг или субсидиране
(106)
Що се отнася до въздействието върху промишлеността на Общността размера на действителния дъмпингов марж, като имаме предвид обема и цените на дъмпинговия внос от разглежданите страни, това въздействие на може да се смята за незначително.
(107)
Освен това, не съществуваха указания, че промишлеността на Общността се възстановяваше през ПР от ефектите на предишен дъмпинг или субсидиране.
4.6. Заключение относно щетите
(108)
През разглеждания период присъствието на дъмпингов внос на ниски цени от КНР и Украйна нарасна драматично. По отношение на обема, дъмпинговият внос от разглежданите страни се увеличи с повече от 850 % през разглеждания период. По отношение на пазарния дял, този внос спечели повече от 40 процентни пункта от пазара за дъски за гладене на Общността през същия период.
(109)
Анализът на икономическите индикатори на промишлеността на Общността разкри, че щетата се изразява чрез намаление на обема на продажбите, продажната цена и пазарния дял. Това имаше директно отрицателно влияние върху финансовото положение на промишлеността на Общността, нивото на производство и заетостта. През разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Общността на пазара на Общността намаля с повече от 20 %, пазарният дял намаля с 15 процентни пункта, а заетостта спадна с повече от 30 %. Средната продажна цена на промишлеността на Общността намаля с 14 %, а индивидуалните цени достигнаха възможно най-ниското си ниво. В действителност, финансовите индикатори потвърждават, че промишлеността на Общността не е вече в състояние да продължи да намалява нивата на цените си, без да претъпи загуби, които в случай на МСП не могат да бъдат поддържани за повече от няколко месеца, без те да бъдат принудени да се закрият.
(110)
Като се вземат предвид всички тези фактори, беше счетено условно, че промишлеността на Общността е понесла материални щети по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННА ВРЪЗКА
5.1. Увод
(111)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент, Комисията проучи дали материалните щети, понесени от промишлеността на Общността, са причинени от дъмпингов внос на разглеждания продукт с произход от разглежданите страни. Известните фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли същевременно да ощетят промишлеността на Общността бяха също проучени, така че да се гарантира, че възможни щети, причинени от тези други фактори, не могат да бъдат приписани на дъмпинговия внос.
5.2. Ефекти на дъмпинговия внос
(112)
На първо място се напомня, че разследването разкри, че дъските за гладене, внесени от разглежданите страни, се конкурират пряко с дъските за гладене, произведени и продадени от промишлеността на Общността, тъй като са подобни по отношение на основните им характеристики, заменими от гледна точка на потребителите и разпространявани по едни същи канали на разпространение.
(113)
Значителното увеличение на обема дъмпинговия внос от разглежданите страни (повече от 850 %) съвпадна с влошаването на икономическото положение на промишлеността на Общността. Това влошаване включваше, inter alia, спад в продажбите и нивата на цените на производството на Общността през същия период.
(114)
Пазарният дял на дъмпинговия внос се увеличи с 42 процентни пункта през разглеждания период, докато промишлеността на Общността загуби 15 % от пазара. Припомня се, че потреблението на Общността се увеличи с повече от 20 % между 2002 г. и ПР.
(115)
Дъмпинговият внос подби цените на промишлеността на Общността с много съществени маржове, така че може логично да се направи заключение, че е отговорен за потискането на цените, което доведе до влошаване на финансовото положение на промишлеността на Общността. Освен това, промишлеността на Общността не можа да увеличи използването на капацитета, което щеше логично да стане, като се има предвид увеличението на потреблението, наблюдавано през разглеждания период.
(116)
С оглед на ясно установеното съвпадение във времето между, от една страна, внезапното нахлуване на дъмпингов внос на цени, значително подбиващи цените на промишлеността на Общността и, от друга страна, загубата на промишлеността на Общността по отношение на обем на продажби и производство, намаление на пазарните дялове и заетост, както и потискането на цените, беше заключено условно, че дъмпинговият внос играе решаваща роля в щетата, понесена от промишлеността на Общността.
5.3. Ефекти на други фактори
5.3.1. Резултати на други производители на Общността, които подкрепят жалбата
(117)
Петнадесет производители на дъски за гладене на Общността, различни от тези, които съставляват промишлеността на Общността, подкрепиха жалбата. Тези дружества не желаеха да съдействат напълно при разследването, но предоставиха известна информация относно тяхното производство, капацитет и използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял и заетост. Тези дружества представляват общо около 30 % от общото известно производство на Общността. Следва да се отбележи, че никое от тези дружества не е внесло съществени количества от разглеждания продукт.
(118)
Положението на тези 15 дружества беше анализирано и сравнено с положението на промишлеността на Общността.
Производство, капацитет, използване на капацитета и заетост:
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Производство (единици)
1 401 965
1 674 888
1 448 686
1 262 714
Индекс 2002 г. = 100
100
119
103
90
Капацитет (единици)
2 758 900
2 865 300
3 284 500
3 299 800
Индекс 2002 г. = 100
100
104
119
120
Използване на капацитета
51 %
58 %
44 %
38 %
Индекс 2002 г. = 100
100
115
87
75
Заетост
281
314
277
231
Индекс 2002 г. = 100
100
112
98
82
(119)
Производството на тези производители се увеличи с 19 % през 2003 г., след това през 2004 г. се намали до първоначалното си ниво и спадна с 13 % през ПР. Увеличението на капацитета през 2004 г. може да се припише на очакванията за увеличени продажби след разширението на ЕС. В резултат на увеличения капацитет, използването на капацитета намаля повече от продукцията през разглеждания период. Заетостта се разви в съответствие с продукцията, т.е увеличи се през 2003 г., след това се върна на първоначалното си ниво през 2004 г.и спадна рязко през ПР.
Обем на продажбите и пазарен дял:
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Продажби в ЕО (единици)
1 206 714
1 446 522
1 204 336
1 079 264
Индекс 2002 г. = 100
100
120
100
89
Пазарен дял
18 %
21 %
17 %
13 %
Индекс 2002 г. = 100
100
118
93
70
(120)
След временно подобрение през 2003 г., продажбите и пазарният дял на 15-те дружества паднаха рязко. Това развитие ясно съвпада с внезапното увеличение на дъмпинговия внос от разглежданите страни на пазара на Общността. Напомня се, че този внос почти се утрои през 2004 г. и техния пазарен дял се увеличи с 20 процентни пункта през същата година. Освен това се напомня, че потреблението на дъски за гладене на Общността се увеличи през целия разглеждан период.
(121)
С оглед на горното, може да се направи заключение, че положението на тези 15 производители на дъски за гладене на Общността, които подкрепиха жалбата, се е влошило подобно на положението на промишлеността на Общността. В резултат, никаква щета не би могла да бъде причинена на промишлеността на Общността от тези дружества.
5.3.2. Резултати на други известни производители на Общността
(122)
Както е определено в съображение 8 по-горе, двама други производители на Общността предоставиха известна информация, но не подкрепиха жалбата. Освен това, има други двама известни производители в Общността, които подкрепиха жалбата, но не съдействаха в разследването и един бивш производител, който предостави известна информация относно миналите си производствени дейности. Всички тези дружества са извършили значителен внос на разглеждания продукт. Наличните данни за тези дружества показват следните тенденции (поради поверителност, действителните цифри не могат да бъдат разкрити):
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Продажби на производство на Общността в ЕО
Индекс 2002 г. = 100
100
75
49
29
Пазарен дял
Индекс 2002 г. = 100
100
76
46
23
(123)
Продажбите на дъски за гладене, произведени от тези производители на Общността намаляха със 71 % през разглеж дания период. Съответният пазарен дял намаля, дори по-значително със 77 %, тъй като пазарът се разшири през същия този период.
(124)
Така както беше вече споменато в съображение 78 по-горе, през 2004 г. и през ПР някои традиционни производители на дъски за гладене на Общността значително намалиха или напълно прекратиха производствените си дейности в Общността и започнаха масово да внасят от разглежданите страни. В действителност, някои от тези дружества не могат вече да се разглеждат като производители на Общността, тъй като през ПР производствените им обекти бяха закрити.
(125)
С оглед на горното, беше направено заключение, че тези други производители на Общността са в положение, което е подобно на това на промишлеността на Общността и техните производствени дейности не са предизвикали щета за промишлеността на Общността.
5.3.3. Резултати от износа на промишлеността на Общността:
(126)
Резултатите от износа на промишлеността на Общността останаха относително стабилни през разглеждания период. По отношение на обемите, влошаване не беше наблюдавано. По отношение на продажната цена, падане от 15 % през 2003 г. беше частично възстановено през 2004 г. и износната цена остана стабилна през ПР. Следва да се отбележи, че продажната цена за износ е значително по-висока от продажната цена в Общността и че обемът на продажби за износ съставлява само около 10 % от продукцията на промишлеността на Общността.
(127)
От тази гледна точка може да се направи заключение, че резултатите от износа на промишлеността на Общността не е допринесла за понесените материални щети.
5.3.4. Внос от КНР, който не е продаден на дъмпингови цени
(128)
Напомня се, че за внос от един китайски производител износител беше установено, че не се продава на дъмпингови цени и в резултат беше изключен от анализа на дъмпинговия внос от разглежданите страни и въздействието му върху положението на промишлеността на Общността. Следователно, беше обсъдено дали вноса от това дружество може да е прекъснал причинната връзка между дъмпинговия внос и материалните щети, понесени от промишлеността на Общността.
(129)
Разследването установи, че през разглеждания период обема на вноса от КНР, който не е продаден на дъмпингови цени, е нараснал с 467 %, в сравнение с едно увеличение от 856 % на дъмпингов внос от разглежданите страни. Изразено в абсолютни показатели, обемът на дъмпинговия внос от разглежданите страни е превишил повече от пет пъти обема на недъмпинговия внос. Пазарният дял на недъмпинговия внос от КНР се е увеличил с 343 %, докато пазарният дял на дъмпинговия внос се е увеличил с 647 % през същия този период. Средната цена на недъмпингов внос се е увеличила през разглеждания период и, изразено в абсолютни показатели, е останала доста над средната цена на дъмпинговия внос, въпреки че е под средната цена на промишлеността на Общността.
(130)
С оглед на горното, беше заключено условно, че всяко влияние на внос от КНР, който не е продаден на дъмпингови цени не може да се смята за такова, което да прекъсне причинната връзка между дъмпинговия внос и материалните щети, понесени от промишлеността на Общността.
5.3.5. Внос от други трети страни
(131)
Някои страни твърдяха, че вноса от Турция навлиза, както се твърди, в пазара на Общността на цени, подобни на цените на КНР и в непрекъснато нарастващи обеми, като при това причинява щета на промишлеността на Общността.
(132)
В това отношение се отбелязва, че тези твърдения не са потвърдени при разследването. В хода на разследването не бяха представени никакви доказателства за внос от Турция. Освен това, съдействащият турски производител на дъски за гладене, посочен в съображение 10 по-горе не е продавал подобния продукт на Общността. Освен това, в разследването не бяха установени никакви други източници.
(133)
Като се има предвид гореупоменатите констатации, искът относно вноса от Турция се отхвърля и се прави заключение, че вносът от други трети страни не е предизвикал материални щети на промишлеността на Общността.
5.3.6. Щетата е самопричинена
(134)
Някои заинтересувани страни твърдяха, че щетата е самопричинена, тъй като промишлеността на Общността не е реагирала на промените в схемите на разпространение и потребление, и на развития в технологията що се отнася до производството на дъски за гладене. Освен това беше предявен иск, че самопричинена щета също е причинена от вноса на китайски дъски за гладене от самите производители на Общността.
(135)
Произведените в Общността дъски за гладене се разпространяват обикновено посредством търговци или, в повечето случаи, се доставят директно на търговци на дребно или на техните центрове за разпространение. Внесените дъски за гладене се разпространяват обикновено посредством вносители/търговци или посредством центрове за разпространение/снабдяване на големи вериги за търговия на дребно. Съотношението на двата канала на разпространение, в случай на внос, варира от един производител износител до друг. Във всички случаи могат да участват представители. Тази схема на разпространение се използва в продължение на няколко години и през това време не бяха наблюдавани никакви съществени и внезапни промени. Традиционно, промишлеността на Общността е снабдявала както дребни търговци на дребно, така и големи вериги за продажба на дребно. В резултат, увеличаващият се дял на продажби на дъски за гладене посредством вериги за продажба на дребно не може да се разглежда като фактор, причиняващ щета сам по себе си. Не бяха потвърдени никакви съществени промени в схемата на потребление.
(136)
Що се отнася до процеса/технологията на производство, твърдеше се че промишлеността на Общността не е в състояние да отговори на специфични изисквания от страна на потребителите/търговците на дребно, поради високото ниво на автоматизация на тяхното производство. Първо, се отбелязва че без автоматизация промишлеността на Общността може би не би могла да се конкурира с вноса на продуктите с произход от страни, които се ползват от много нисък разход на енергия, суровини и труд. Второ, автоматизираното производство позволява на промишлеността на Общността да гарантира високо качество и кратки периоди на изработване, което потребителите възприемат като сравнително предимство. И най-накрая, не беше представено никакво доказателство в подкрепа на иска, че промишлеността на Общността не е била в състояние да задоволи специфичните изисквания на потребители/търговци на дребно по отношение на концепцията и иновациите.
(137)
Що се отнася до вноса на китайски дъски за гладене от промишлеността на Общността, разследването показа, че през ПР са внесени само някакви незначителни количества. Това е било мярка за самозащита от страна на промишлеността на Общността срещу притока на дъмпингов внос на ниски цени. Във всеки случай, този внос беше препродаден в Общността на цени, които не нанасят щети. Следователно, този внос не би могъл да причини щети на промишлеността на Общността.
(138)
С оглед на горното, тези искове се отхвърлят и се прави заключение, че щетата не би могла да бъде самопричинена.
5.4. Заключение относно причинната връзка
(139)
В заключение се потвърждава, че материалната щета, претърпяна от промишлеността на Общността, която се характеризира особено с намаляване в обема на продажбите, пазарните дялове и единичната продажна цена, които водят до влошаване на финансовото положение, е причинена от дъмпинговия внос от разглежданите страни. Въпреки че вносът от КНР, който не е продаден на дъмпингови цени, е допринесъл по всяка вероятност за влошените резултати на производителите на Общността, тяхното развитие, техния обем и пазарен дял, и нивото на цената не бяха такива, че да прекъснат причинната връзка между дъмпинговия внос и положението, което носи вреда на промишлеността на Общността.
(140)
Като имаме предвид анализа по-горе, който с право разграничава и отделя ефектите на всички известни фактори върху положението на промишлеността на Общността от ефектите на дъмпинговия внос, причиняващи щети, с настоящото се потвърждава, че тези други фактори като такива не променят факта, че оценената щета трябва да бъде приписана на дъмпинговия внос.
(141)
Следователно, беше заключено условно, че дъмпинговият внос с произход от разглежданите страни е причинил материална щета на промишлеността на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
6.1. Общи бележки
(142)
Комисията проучи дали, въпреки условното заключение относно съществуването на ощетяващ дъмпинг, съществуват непреодолими причини, които биха могли да доведат до заключението, че не е в интерес на Общността да приеме мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент, въздействието на вероятни мерки върху всички страни, участващи в тази процедура и също последиците от невземане на мерки бяха разгледани на базата на всички представени доказателства.
6.2. Интерес на промишлеността на Общността
(143)
Анализът на щетата ясно показа, че промишлеността на Общността е пострадала от дъмпинговия внос. Рязко увеличеното присъствие на дъмпингов внос през последните години е предизвикало силно потискане на цените, както на ниво търговия на едро/разпространение, така и на ниво търговия на дребно, т.е. където е съществувала конкуренция между внесените и произведените в Общността дъски за гладене. Промишлеността на Общността не е в състояние да продължава да намалява продажните си цени, тъй като това би изисквало да продава на цени под техните производствени разходи. Следователно и като се има предвид, че пазарът на дъски за гладене се движи основно от веригите за търговия на дребно на базата на цена, за промишлеността на Общността става все по-трудно да си осигури нови поръчки. Напомня се, че няколко традиционни производители са спрели вече производството и сега действат като вносители/търговци на разглеждания продукт.
(144)
В тази връзка, без налагането на мерки, положението на промишлеността на Общността би продължило да се влошава и производството на дъски за гладене в Общността, по всяка вероятност, скоро би спряло. Основна част от отрицателното въздействие върху заетостта би било в един географски район на Общността, тъй като няколко производители и техните снабдители на части са разположени в този един регион. От друга страна, мерките биха предотвратили едно по-нататъшно увеличение на дъмпинговия внос от разглежданите страни, което би позволило на промишлеността на Общността, най-малко, да поддържа сегашната си позиция на пазара. Разследването показа, че някакво увеличение в пазарния дял на дъмпинговия внос от разглежданите страни е пряко в ущърб на промишлеността на Общността.
(145)
След налагането на антидъмпингови мита върху вноса на дъски за гладене от разглежданите страни, може да се очаква, че би било много по-вероятно дистрибуторите и веригите за търговия на дребно да сменят своите снабдители, поне частично, в полза на производители на Общността. Действително, ако бъдат наложени мерки и нивото на цената за износ се възстанови до недъмпингови нива, промишлеността на Общността би била в състояние да се конкурира в условията на лоялна търговия, на базата на съответно сравнително предимство.
(146)
Следователно, налагането на мерки е определено в интерес на промишлеността на Общността и производителите на Общността подкрепиха активно жалбата, но също в интерес на другите производители на Общността, които не подкрепиха активно жалбата.
6.3. Интерес на потребителите
(147)
Нито една организация на потребители не се изказа след публикуването на известието за откриване на настоящата процедура. Въпреки това, беше анализирано въздействието на всякакви мерки върху потребителите.
(148)
За да се оцени това въздействие, бяха обсъдени следните елементи:
-
в разпространението за потребители обикновено са ангажирани вносители/търговци на едро и/или дистрибутори/търговци на дребно. Във всеки етап се прилага надбавка или марж, за да се покрият разходите им и се даде възможност за реализиране на известна печалба. Нивото на този марж може значително да варира от един оператор до друг, но е средно увеличен, въпреки че изглежда, че надбавката на търговците на дребно е по-висока от тази на вносителите. В действителност средната цена на дребно на една дъска за гладене е около 35 EUR, докато средната единична дъмпингова цена за внос на границата на Общността, т.е. включително разходите за транспорт, беше около 6,53 EUR през ПР. По този начин, дори като се вземат предвид всякакви допълнителни разходи на етап вносители и търговци на дребно, съществува значително несъответствие между цените за внос и цените на дребно,
-
в най-песимистичния сценарий, когато бремето на антидъмпинговите мерки би било разпределено равномерно между вносителите, търговците на дребно и потребителите, т.е. по 1/3 за всеки от тях, потребителят би трябвало да плати допълнително по-малко от половин евро за своята дъска за гладене, трайна стока с полезен живот най-малко пет години. Това трябва да се сравни с обща надбавка от около 500 %, както е определено в предходното тире,
-
уместно е да се спомене, че потребителят изглежда не се е ползвал от неотдавнашния приток на внос на ниски цени, тъй като цените на дребно не са паднали в отговор на тези ниски цени за внос. В резултат, няма основание да смятаме, че цените на дребно биха се променили, ако бъдат наложени антидъмпингови мерки.
(149)
С оглед на горното, всяко финансово въздействие на антидъмпингови мерки би било за потребителите на дъски за гладене най-вероятно незначително. От друга страна, ако не бъдат наложени антидъмпингови мерки, производството на Общността би изчезнало най-вероятно и избора на видове продукти, налични за потребителите може да намалее.
(150)
Следователно, беше заключено условно, че няма вероятност налагането на мерки да е срещу интереса на потребителите на дъски за гладене на Общността.
6.4. Интерес на дистрибутори/търговци на дребно
(151)
На този етап на разследването, не бяха формулирани забележки от дистрибутори/търговци на дребно или от техни организации. Известно е обаче, че в наши дни дъски за гладене се продават основно от големи вериги за търговия на дребно, т.е. хипермаркети, супермаркети. Следователно, е повече от вероятно, че за мнозинството дистрибутори/търговци на дребно, разглежданият продукт представлява само незначителна част от техния оборот. Като се има предвид това и като се вземе предвид високата надбавка, която обикновено прилагат (виж съображение 148 по-горе), беше заключено условно, че всякакви мерки не биха имали вероятно същество отрицателно въздействие върху тяхното положение.
6.5. Интерес на несвързани вносители в Общността
(152)
Отговори на въпросника бяха получени от двама вносители и от един търговец, свързан с един от тези вносители. Освен това, четирима вносители предоставиха известна информация и/или коментари в рамките на крайните срокове. Всички тези дружества съставляват повече от 20 % от общия внос в Общността. Всички те възразиха срещу налагането на мерки срещу КНР, но не всички от тях срещу мерки за Украйна.
(153)
Положението на вносителите, които се изказаха, варира в зависимост от техния размер и от значението на разглеждания продукт в техните операции. Така както вече беше упоменато по-горе, някои от тези дружества са/бяха традиционни производители, но за да се защитят, са променили основния си бизнес и сега действат основно или изключително като вносители. Тези дружества произвеждат/внасят обикновено цяла гама от други продукти за домакинството и дъските за гладене представляват частица от техния бизнес. В случай на един голям бивш производител, който стана неотдавна важен вносител на китайски дъски за гладене, беше условно установено, че дъските за гладене са представлявали, през ПР, по-малко от 4 % от неговия оборот. Освен това, това дружество изрази становище само срещу мерките за КНР, но не срещу Украйна, тъй като не внася от последната. Беше установено също, че е купувало дъски за гладене и от производители на Общността. Като се вземат предвид различните източници на снабдяване на въпросното дружество, и ако дружеството не е в състояние да прехвърли 1/3 от антидъмпинговото мито на търговци на дребно (виж съображение 148), въздействието върху брутния му марж за дъски за гладене се оценява като не по-голямо от 10 %. Следва обаче да се отбележи, че получената на този етап информация не позволи да се направи точно изчисление. Следва да се напомни също, че надбавката на тези вносители изглежда да е съществена. Въпреки това, разследването на положението за тези вносители ще продължи, беше направено заключение, че временните мерки не биха засегнали чувствително техния бизнес.
(154)
Един съдействащ вносител произвежда калъфи за дъски за гладене и ги продава заедно с внесените дъски за гладене. Твърдеше се, че всяко антидъмпингово мито относно вноса на дъски за гладене би засегнало също производството на калъфи и в резултат би имало съществено въздействие върху оборота на това дружество. Отбелязва се обаче, че калъфите за дъски за гладене се продават и отделно и налагането на антидъмпингови мерки не би засегнало тези продажби. Отбелязва се освен това, че продажбите на дъски за гладене не представляват повече от 10 % от неговия оборот. В резултат, въздействието на временните мерки върху бизнеса на въпросното дружество не би било също съществено.
(155)
В допълнение, повечето вносители, които търгуват/са търгували и с продукти на Общността, приеха, че не би било в техен интерес да станат напълно зависими от внесените дъски за гладене -в тази връзка, по-специално беше посочена КНР- и потвърдиха, че предпочитат да имат алтернативни източници на снабдяване. Това може да се гарантира най-добре, като се елиминират практиките на дъмпинг, така че промишлеността на Общността да продължи да съществува.
(156)
С оглед на горнеизложеното и като се вземат предвид елементите, обобщени в съображение 148 по-горе, по-специално високите надбавки и факта, че допълнителния разход, произтичащ от митото ще е по-малък от половин евро на единица, беше заключено условно, че всякакви антидъмпингови мерки не биха имали решаващо неблагоприятно въздействие върху положението на несвързани вносители на дъски за гладене в Общността, въпреки че някои от тях биха понесли вероятно малко по-високо бреме от търговците на дребно. Във всеки случай, ще се разгледат всички коментари, преди да се стигне до окончателна констатация.
6.6. Заключение относно интереса на Общността
(157)
Анализът по-горе показа, че е в интерес на промишлеността на Общността да се наложат мерки, тъй като се очаква тези мерки, най-малко, да ограничат високото ниво на внос на дъмпингови цени, което доказа, че има съществено отрицателно въздействие върху положението на промишлеността на Общността. Очаква се другите производители на Общността да се ползват също от тези мерки.
(158)
Анализът доказа също, че потребителите едва ли ще бъдат засегнати финансово от някакви антидъмпингови мерки. В най-лошия случай, те ще трябва да платят допълнително по-малко от половин евро за трайна стока. От друга страна, без мерки, изборът на потребителите би бил засегнат, тъй като дъските за гладене на Общността могат да изчезнат от пазара.
(159)
Дистрибуторите и търговците на дребно могат да се сблъскат с повишени покупни цени на разглеждания продукт, но те вероятно няма да бъдат засегнати съществено от мерките, като се имат предвид техните високи маржове.
(160)
Вносителите на разглеждания продукт биха понесли вероятно малко по-високо бреме, в сравнение с търговците на дребно. Те обаче биха си запазили печалбите от няколко източници на снабдяване и биха избегнали да станат зависими от вноса, което най-вероятно би станало, ако не бъдат наложени мерки.
(161)
Като се вземе предвид всичко, се смята, че налагането на мерки, т.е. отстраняване на дъмпинга, причиняващ щети, би позволило на промишлеността на Общността да запази своята дейност и че неблагоприятните ефекти, които мерките биха могли да имат за някои други икономически оператори в Общността, не са непропорционални, в сравнение с благоприятните ефекти за промишлеността на Общността.
(162)
На базата на гореупоменатото, беше заключено условно, че не съществуват непреодолими причини по отношение на интереса на Общността, да не се налагат в този случай антидъмпингови мерки.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(163)
С оглед на достигнатите предварителни заключения по отношение на дъмпинга, получените в резултат на това щети и интереса на Общността, следва да се наложат временни мерки за вноса на разглеждания продукт от КНР и Украйна, за да се възпрепятства по-нататъшно причиняване на щети за промишлеността на Общността от дъмпингов внос.
7.1. Ниво на отстраняване на щетата
(164)
Нивото на временните антидъмпингови мерки следва да е достатъчно да отстрани щетата за промишлеността на Общността, причинена от дъмпингов внос, без да превишава установените дъмпингови маржове.
(165)
Когато се изчислява размера на митото, необходим за отстраняване на ефектите на дъмпинга, причиняващ щети, беше счетено, че мерките следва да позволят на промишлеността на Общността да покрие разходите си и да реализира печалба преди данъка, която би била разумно реализирана при нормални условия на конкуренция, т.е. при липса на дъмпингов внос. Маржът на печалба преди данъчно облагане, използван за това изчисление, беше 7 % от оборота. Беше доказано, че това е нивото на печалба, което е разумно да се очаква при липса на дъмпинг, причиняващ щети, тъй като такава беше печалбата на производството на Общността преди китайския и украинския внос в Общността да започне да нараства значително през разглеждания период. На тази база беше изчислена цена, която не причинява щети за промишлеността на Общността на подобния продукт. Цената, която не причинява щети беше получена като гореупоменатия марж на печалба от 7 % беше добавен към производствения разход.
(166)
Тогава, необходимото увеличение на цената беше определено на базата на сравнение на претеглената средна цена за внос, както беше установена за изчисленията за подбиване на цената, със средната непричиняваща щети цена на продукти, продадени от промишлеността на Общността на пазара на Общността. Всяка разлика, получена от това сравнение, се изразяваше след това като процент от средната CIF стойност за внос. Тези разлики бяха за всички китайски съдействащи производители износители над установените дъмпингови маржове. В случай на Украйна, нивото на отстраняване на щетите беше под дъмпинговия марж, установен за този единствен производител износител.
7.2. Временни мерки
(167)
В светлината на предходното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, беше счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да се наложат за внос с произход i) от КНР на нивото на установените дъмпингови маржове, и ii) от Украйна на нивото на отстраняване на щетите.
(168)
На базата на гореупоменатото, ставката на временното антидъмпингово мито за КНР и Украйна следва да е, както следва:
Страна
Дружество
Антидъмпингово мито
КНР
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
Всички други дружества
38,1 %
Украйна
Всички дружества
10,3 %
(169)
Индивидуалните антидъмпинговите митни ставки на дружествата, уточнени в настоящия регламент, бяха установени на базата на констатациите на настоящото разследване. Следователно, те отразяват положението, установено по време на това разследване по отношение на тези дружества. Тези митни ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб, приложимо за всички други дружества) са поради това приложими изключително за внос на продукти с произход от разглежданата страна и произведени от дружествата и така от упоменатите специфични правни субекти. Внесените продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно упоменато в оперативната част на настоящия регламент с неговото име и адрес, включително субекти, свързани с конкретно упоменатите такива, не могат да се ползват от тези ставки и са предмет на митната ставка, приложима за „всички други дружества“.
(170)
Всеки иск, изискващ прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митни ставки (например след промяна в името на субекта или след създаването на нови субекти за производство или продажба) следва да се отнесе незабавно до Комисията (3), заедно с цялата съответна информация, и по-специално всяко изменение в дейностите на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и продажбите за износ, свързано например с промяна на това име или с промяна в субектите за производство или продажба. Комисията, ако е уместно, след консултация с Консултативния комитет, изменя съответно регламента, като актуализира списъка на дружества, ползващи се от индивидуални митни ставки.
(171)
За да се гарантира правилно прилагане на антидъмпинговото мито, остатъчната митна ставка следва да се прилага не само за несъдействащите производители износители, но така също и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Общността през ПР. Обаче, последните компании се поканени, когато изпълнят изискванията на член 11, параграф 4, втори параграф от основния регламент, да представят искане за преразглеждане съгласно този член, за да може тяхното положение да бъде разгледано индивидуално.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(172)
В интерес на добрата администрация, следва да се определи период, в рамките на който, заинтересуваните страни, които са оповестили своето съществуване в рамките на крайния срок, посочен в известието за откриване, да могат да представят в писмен вид своите виждания и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направено по смисъла на настоящия регламент, са временни и могат да бъдат преразгледани за целите на всяко окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито на вноса на дъски за гладене, независимо дали са самостоятелно стоящи или не, със или без отвеждане на парата и/или загряваща горна част и/или издухваща горна част, включително дъски за ръкави, и основни елементи от тях, т.е. краката, горната част и поставката за ютия с произход от Китайската народна република и Украйна, попадащи под кодове по КН ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 и ex 8516 90 00 (кодове по TAРИК 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 и 8516900051).
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо за нетната цена франко граница на Общността, преди обмитяване, за продукти произведени от дружествата, изброени по-долу, е както следва:
Страна
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по TAРИК
КНР
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
0 %
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
A786
Всички други дружества
38,1 %
A999
Украйна
Всички дружества
10,3 %
-
3. Пускането в свободно обращение в Общността на продукта, посочен в параграф 1, е предмет на внасяне на гаранция, еквивалентна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е посочено друго, се прилагат разпоредбите относно митата, които са в сила.
Член 2
Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 384/96, заинтересуваните страни могат да изискат разкриване на съществените факти и съображенията, на базата на които е приет настоящия регламент, да представят вижданията си в писмен вид и да заявят да бъдат изслушани устно от Комисията, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 384/96, разглежданите страни могат да представят коментари върху прилагането на настоящия регламент, в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 30 октомври 2006 година.
REGLAMENTO (CE) N o 1620/2006 DE LA COMISIÓN
de 30 de octubre de 2006
por el que se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de tablas de planchar originarias de la República Popular China y Ucrania
LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 7,
Previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Inicio del procedimiento
(1)
El 4 de febrero de 2006, la Comisión comunicó mediante un anuncio («el anuncio de inicio») publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (2), el inicio de un procedimiento antidumping relativo a las importaciones en la Comunidad de tablas de planchar originarias de China y Ucrania.
(2)
El procedimiento antidumping se inició a raíz de una denuncia presentada el 23 de diciembre de 2005 por tres productores comunitarios («los denunciantes») que representaban una proporción importante, en este caso más del 40 %, de la producción comunitaria total de tablas de planchar. La denuncia incluía pruebas de dumping respecto a dicho producto y del perjuicio importante resultante que se consideraron suficientes para justificar el inicio de un procedimiento.
1.2. Partes interesadas e inspecciones in situ
(3)
La Comisión informó oficialmente a los denunciantes, a otros productores comunitarios conocidos, a los productores exportadores de China y Ucrania, a los importadores y minoristas notoriamente afectados, a los representantes de los países exportadores afectados, y a los productores de los Estados Unidos de América, país que inicialmente se había considerado apropiado como país análogo, así como a los productores de otros potenciales países análogos. Además, la Comisión se puso en contacto con todos los demás operadores comunitarios que pudieran participar en la producción o distribución del producto similar/producto afectado cuyos datos de contacto fueron comunicados a la Comisión tras el inicio del procedimiento. Se brindó a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar una audiencia en el plazo fijado en el anuncio de inicio. Se concedió una audiencia a todas las partes interesadas que la solicitaron y que mostraron que existían razones particulares por las que debían ser oídas.
(4)
Habida cuenta del elevado número de productores exportadores chinos, en el anuncio de inicio se previó la posibilidad de recurrir al muestreo para la determinación del dumping, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo era necesario y, en ese caso, seleccionar una muestra, se pidió a todos los productores exportadores chinos que se dieran a conocer a la Comisión y que proporcionaran, tal como se especifica en el anuncio de inicio, información básica sobre sus actividades relacionadas con el producto en cuestión durante el período comprendido entre el 1 de enero de 2005 y el 31 de diciembre de 2005. Ahora bien, solo ocho productores exportadores chinos se presentaron y facilitaron la información solicitada para el muestreo en el plazo fijado en el anuncio de inicio. Por lo tanto, se decidió que el muestreo no era necesario.
(5)
A fin de permitir a los productores exportadores de los países afectados que así lo desearan presentar una solicitud de concesión de trato de economía de mercado o de trato individual, la Comisión envió los formularios oportunos a los productores exportadores notoriamente afectados y a las autoridades de China y Ucrania. Ocho empresas de China y una de Ucrania solicitaron la concesión del trato de economía de mercado, de conformidad con el artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base, o del trato individual en caso de que la investigación demostrara que no reunían las condiciones para el primero.
(6)
La Comisión envió cuestionarios a todas las partes interesadas conocidas y a todas las demás partes que así lo solicitaron en los plazos establecidos en el anuncio de inicio.
(7)
Se recibieron respuestas al cuestionario de seis productores exportadores chinos, el único productor exportador ucraniano, cuatro productores comunitarios, dos importadores no vinculados con los productores exportadores y un operador comercial. Además, un importador remitió sus comentarios sin responder al cuestionario.
(8)
También se recibió determinada información de 17 productores comunitarios del producto similar (quince de los cuales apoyaron la denuncia, uno se manifestó neutro y otro se opuso a la misma) y tres empresas que solo importaban el producto afectado.
(9)
La Comisión recogió y verificó toda la información que consideró necesaria para el trato de economía de mercado y la determinación provisional del dumping, el perjuicio resultante y el interés de la Comunidad. Se realizaron las siguientes inspecciones in situ:
a)
Productores comunitarios
Se llevaron a cabo visitas de inspección en las instalaciones de los cuatro productores comunitarios. Dichos productores solicitaron, en virtud de lo dispuesto en el artículo 19 del Reglamento de base, que se mantuviese la confidencialidad sobre su identidad. Alegaron que la revelación de su identidad podría exponerlos a efectos adversos significativos.
En efecto, algunos productores comunitarios denunciantes abastecen a clientes de la Comunidad que también adquieren sus productos en China y en Ucrania y que, por lo tanto, se benefician directamente de estas importaciones. Estos denunciantes adujeron que, en consecuencia, se encontraban en una posición especialmente delicada dado que tenían buenos motivos para creer que a algunos de sus proveedores y clientes podría no convenirles que ellos presentasen o apoyasen una denuncia contra un presunto dumping perjudicial y reaccionarían ante tal medida. Afirmaron que algunos de estos proveedores y clientes podían tomar represalias que podrían acarrear incluso la terminación de su relación comercial. Se accedió a su solicitud ya que estaba suficientemente justificada.
b)
Productores exportadores de China
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan,
-
Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Foshan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou,
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan y su empresa vinculada Wire King International Ltd, Hong Kong,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
c)
Productor exportador de Ucrania
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir y su empresa vinculada Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug en Suiza.
(10)
Habida cuenta de la necesidad de establecer un valor normal para los productores exportadores de China y Ucrania a los que tal vez no se concediera el trato de economía de mercado, se llevó a cabo una inspección para determinar el valor normal con arreglo a los datos de un país análogo en los locales de la siguiente empresa:
-
Gİpaş elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim şirketi sanayi A.Ş, Estambul, Turquía.
1.3. Período de investigación
(11)
La investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2005 y el 31 de diciembre de 2005 («el período de investigación»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio cubrió desde el 1 de enero de 2002 hasta el final del período de investigación («el período considerado»).
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
2.1. Producto afectado
(12)
El producto afectado son tablas de planchar, sean o no de sujeción independiente, con o sin absorción de vapor, plano calefactor y función de soplado, incluidas las tablas para mangas, y las partes esenciales de estas, es decir, las patas, el plano superior y el apoyo de hierro, originarias de la República Popular China y de Ucrania («el producto afectado»), normalmente declaradas en los códigos NC ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 y ex 8516 90 00.
(13)
Existen distintos tipos de tablas de planchar, y sus partes esenciales dependen fundamentalmente de su fabricación y tamaño, material de fabricación y accesorios. No obstante, todos los tipos distintos tienen las mismas características físicas básicas y los mismos usos. En consecuencia, todos los tipos existentes se consideran un solo producto a efectos de la presente investigación.
2.2. Producto similar
(14)
Se comprobó que el producto afectado y las tablas de planchar y las partes esenciales de estas producidas y vendidas en el mercado interior de China y de Ucrania, y en el mercado interior de Turquía, que se utilizó finalmente como país análogo, así como las tablas de planchar y las partes esenciales de estas producidas y vendidas en la Comunidad por la industria de la Comunidad tenían las mismas características físicas y técnicas básicas y los mismos usos. Por lo tanto, estos productos se consideran provisionalmente «producto similar» a tenor de lo dispuesto en el artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
3. DUMPING
3.1. Trato de economía de mercado
(15)
Con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base, en las investigaciones antidumping relativas a las importaciones procedentes de China y Ucrania (en este último caso, para todos los procedimientos presentados o iniciados antes del 30 de diciembre de 2005), el valor normal se determinará de conformidad con lo dispuesto en los apartados 1 a 6 de dicho artículo para los productores exportadores de los que se compruebe que cumplen los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), de dicho Reglamento, a saber, que puedan demostrar que la fabricación y la venta del producto similar se ajustan a las condiciones de una economía de mercado. De manera sucinta, y solo para facilitar la consulta, a continuación se resumen los criterios para la concesión del trato de economía de mercado:
-
las decisiones y los costes de las empresas se adoptan en respuesta a las condiciones del mercado, y sin interferencias significativas del Estado,
-
los libros contables deben auditarse con la adecuada independencia conforme a las Normas Internacionales de Contabilidad («NIC») y utilizarse a todos los efectos,
-
no se producen distorsiones significativas heredadas de un sistema anterior de economía no sujeta a las leyes del mercado,
-
las leyes relativas a la quiebra y la propiedad garantizan la seguridad jurídica y la estabilidad,
-
los cambios de divisa se efectúan al tipo del mercado.
(16)
Ocho productores exportadores chinos solicitaron inicialmente la aplicación del trato de país de economía de mercado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base y respondieron al formulario de solicitud de dicho trato para los productores exportadores dentro de los plazos fijados. Sin embargo, dos de ellos decidieron posteriormente no cooperar en la investigación. Por consiguiente, solo se examinaron las solicitudes de trato de economía de mercado de los restantes seis productores exportadores chinos que cooperaron mencionados en el considerando 9.
(17)
El único productor exportador ucraniano solicitó la aplicación del trato de país de economía de mercado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base y respondió al formulario de solicitud de dicho trato para los productores exportadores dentro de los plazos fijados.
(18)
No obstante, el productor ucraniano indicó que, de conformidad con el Reglamento (CE) no 2117/2005, Ucrania fue retirada de la lista de países sin economía de mercado mencionados en el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base. La empresa alegó que la decisión de conceder el estatuto de economía de mercado a Ucrania se tomó con arreglo a una evaluación de la situación en los meses anteriores. De ahí que se pidiera que debía otorgarse trato de economía de mercado porque: i) el período de investigación es el ejercicio 2005, ii) los denunciantes deberían haber demostrado que no debían aplicarse las condiciones de economía de mercado a los productores ucranianos afectados, y iii) la no concesión de trato de economía de mercado a Ucrania discriminaría a este país con respecto a Rusia.
(19)
A este respecto, cabe observar que Reglamento (CE) no 2117/2005 estipula claramente que el valor normal para los exportadores y productores ucranianos se establecerá de conformidad con las disposiciones del artículo 2, apartados 1 a 6, del Reglamento de base solo si las investigaciones se iniciaron después del 30 de diciembre de 2005, bien sobre la base de una solicitud de apertura presentada tras esa fecha, o a iniciativa de la Comisión. Dado que la denuncia para este procedimiento fue presentada el 23 de diciembre de 2005, es evidente que no se pueden aplicar las disposiciones del artículo 2, apartados 1 a 6, del Reglamento de base, y la empresa ucraniana que cooperó debe demostrar, por consiguiente, que cumple los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base. La redacción de dicho artículo muestra claramente que los productores exportadores son los que deben aportar la carga de la prueba del cumplimiento de los criterios para la concesión del trato de economía de mercado, y no los denunciantes. Por añadidura, cabe observar que la concesión del estatuto de trato de economía de mercado a un determinado país se basa en una evaluación global de su situación económica en su conjunto con objeto de determinar si pueden utilizarse los costes y precios, en general, a efectos de investigaciones antidumping. En otras palabras, no se trata de una evaluación de la situación particular de cada empresa. Por último, carece de fundamento el argumento de que Ucrania quedaría discriminada con respecto a Rusia, dado que este último país ya está considerado como economía de mercado desde 2002. Por estos motivos, la Comisión rechazó las alegaciones formuladas por el productor exportador ucraniano y prosiguió con el proceso de determinación del trato de economía de mercado.
(20)
Por lo que respecta a los productores exportadores que cooperaron, la Comisión recabó toda la información necesaria, y comprobó los datos consignados en la solicitud de concesión de trato de economía de mercado en los locales de las propias empresas.
3.1.1. Decisión sobre la determinación del trato de economía de mercado por los productores exportadores de China
(21)
Un productor exportador chino, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou, demostró que cumplía los cinco criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base y obtuvo trato de economía de mercado.
(22)
En cuanto a los restantes productores exportadores chinos mencionados en el considerando 9, uno no cumplía los criterios 1, 2 y 3, otro no cumplía los criterios 2 y 3, y tres no cumplían el criterio 2.
(23)
Se dio a todos los productores exportadores chinos que cooperaron y a la industria comunitaria la oportunidad de comentar las conclusiones anteriores. Cuatro empresas expresaron su desacuerdo con las conclusiones alcanzadas y alegaron que se les debía conceder el trato de economía de mercado.
(24)
Un productor exportador chino no ha demostrado cumplir el criterio 1. En particular, no probó en ninguna etapa de la investigación que uno de sus dos accionistas pagara realmente las acciones recibidas del Estado. Además, el Estado proporcionó electricidad a la empresa de forma no contractual. La empresa rechazó las constataciones reveladas pero no aportó ninguna prueba contrastable al respecto. Por consiguiente, no se pudieron tener en cuenta sus comentarios. Por lo tanto, se concluyó que la empresa no había demostrado cumplir el criterio 1.
(25)
En cuanto al criterio 2, cinco empresas no consiguieron demostrar que poseían un juego de libros contables básicos auditados con la adecuada independencia conforme a las Normas Internacionales de Contabilidad. De hecho, un examen de sus respectivas contabilidades mostró errores significativos en los cinco casos. Por ejemplo, las empresas no desglosaron en sus contabilidades los distintos ingresos y gastos, sino que aplicaron un sistema generalizado mensual de compensación entre dichos ingresos y gastos. Tampoco respetaron el principio contable del devengo. De hecho, agruparon las transacciones por meses y las registraron en sus libros de forma resumida sin detallar cada transacción individual. Dado que los auditores no comentaron estas infracciones de las NIC 1, los libros contables no se auditaron de conformidad con las NIC. Tras serles comunicadas estas conclusiones, cuatro productores exportadores siguieron alegando que cumplían las NIC pero no pudieron probar la inexactitud de estas conclusiones. En consecuencia, se concluyó que las empresas no habían demostrado cumplir en ningún caso el criterio 2.
(26)
Dos empresas tampoco pudieron demostrar que cumplían el criterio 3. En el caso de estas dos empresas, se comprobó sobre el terreno que no habían cumplido sus obligaciones contractuales con respecto a los pagos al Estado por los derechos de ocupación del terreno, sin que esto tuviera consecuencias financieras o de otro tipo para las empresas. Por añadidura, se observó que una empresa había subarrendado durante el período de investigación terreno de propiedad estatal para el cual no había obtenido oficialmente derechos de ocupación del terreno por parte del Estado. Esta situación solo se corrigió después del período de investigación, aunque se le aplicó un impuesto inferior al normal. Al serles comunicadas estas conclusiones, los dos productores exportadores chinos las impugnaron, pero la nueva información que presentaron para sustentar dichas impugnaciones no pudo aceptarse al no poder comprobarse. Por lo tanto, se concluyó que ambas empresas no habían demostrado cumplir el criterio 3.
(27)
A la vista de todo lo anterior, solo uno de los productores exportadores chinos, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, demostró cumplir todos los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base y obtuvo trato de economía de mercado, mientras que los cinco productores exportadores restantes no demostraron cumplir todos estos criterios y, por consiguiente, no pudieron obtener trato de economía de mercado.
3.1.2. Decisión sobre la obtención del trato de economía de mercado por el único productor exportador de Ucrania
(28)
El único productor exportador de Ucrania, Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, demostró cumplir todos los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base y obtuvo en consecuencia trato de economía de mercado. Se brindó al productor exportador y a la industria de la Comunidad la oportunidad de presentar observaciones respecto a las conclusiones sobre el trato de economía de mercado, pero no se recibió ninguna.
3.2. Trato individual
(29)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, se establece un derecho de ámbito nacional, en caso de establecerse alguno, para los países incluidos en el ámbito de aplicación de dicho artículo, excepto en los casos en que las empresas puedan demostrar que cumplen todos los criterios que figuran en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base.
(30)
Todos los productores exportadores de China que solicitaron el trato de economía de mercado también pidieron un trato individual en caso de que no se les concediera el primero.
(31)
De acuerdo con la información disponible, se llegó a la conclusión de que cuatro empresas cumplían todos los requisitos necesarios para obtener trato individual, según lo dispuesto en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base.
(32)
Se concluyó que debía concederse trato individual a los siguientes productores exportadores de China:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
(33)
Con arreglo a la información disponible, se comprobó que una empresa no había demostrado cumplir acumulativamente todos los requisitos para obtener el trato individual, según lo establecido en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base.
(34)
En particular, se determinó que no se podía comprobar la información relativa a las ventas de exportación efectuadas directamente o a través de una empresa vinculada con sede en Hong Kong. La empresa no pudo presentar datos sustanciales sobre el volumen total de las exportaciones y las facturas de exportación correspondientes a pesar de que se le solicitó dicha información. Además, no se pudo hacer cuadrar la información presentada sobre el volumen total de negocios, así como las ventas interiores y de exportación el mercado interior, con los informes de auditoría disponibles y los libros de contabilidad de la empresa. A esto hay que añadir que la empresa no pudo demostrar el destino de sus ventas, tal como se indicó en el cuestionario. Por ello, la Comisión no pudo verificar si la empresa pudo determinar libremente sus precios y cantidades de exportación, y las condiciones de venta, tal como se establece en el artículo 9, apartado 5, letra b) del Reglamento de base.
3.3. Valor normal
3.3.1. País análogo
(35)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base, en el caso de las importaciones procedentes de países sin economía de mercado, y en la medida en que a esos países no había sido posible concederles el trato de economía de mercado, el valor normal correspondiente a los países especificados en el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base se determinará en función del precio o del valor calculado en un país análogo.
(36)
En el anuncio de inicio, la Comisión indicó su intención de utilizar los Estados Unidos como país análogo apropiado para determinar el valor normal con respecto a China y Ucrania e invitó a las partes interesadas a presentar sus observaciones al respecto.
(37)
Se recibieron observaciones de los productores exportadores que cooperaron de China y Ucrania proponiendo Tailandia, India o Turquía como países análogos más adecuados que los Estados Unidos. Los principales argumentos presentados contra los Estados Unidos fueron las diferencias de desarrollo económico global, de acceso a las materias primas utilizadas y sus precios, de coste de la mano de obra y de métodos de producción, así como diferencias en materia de competencia en el mercado interior para las tablas de planchar. También se adujo que el mercado estadounidense de tablas de planchar está muy protegido con precios artificialmente elevados.
(38)
La Comisión solicitó cooperación a productores de los Estados Unidos y de otros países análogos potenciales como Tailandia, India y Turquía. Se enviaron cartas y cuestionarios pertinentes a cinco empresas de los Estados Unidos, tres empresas de Tailandia, cinco empresas de la India y nueve empresas de Turquía. De todas estas empresas, solo un productor turco presentó a tiempo toda la información necesaria para determinar el valor normal y aceptó cooperar en la investigación.
(39)
La investigación demostró que en Turquía existe un mercado competitivo de tablas de planchar, en el que alrededor del 90 % del suministro se obtiene de la producción local y el resto de importaciones procedentes de terceros países. El volumen de producción turco representa más del 5 % del volumen de las exportaciones chinas del producto afectado a la Comunidad. En cuanto a la calidad y las normas de las tablas de planchar turcas, no se encontraron grandes diferencias globales al compararse con los productos chinos y ucranianos. Se consideró, por tanto, que el mercado turco era suficientemente representativo para la determinación del valor normal para China y Ucrania.
(40)
Teniendo en cuenta lo anterior, se concluye provisionalmente que Turquía constituye un país análogo apropiado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
3.3.2. Determinación del valor normal aplicable a los productores exportadores a los que se concedió el trato de economía de mercado
(41)
La determinación del valor normal correspondiente al productor exportador chino y al único productor exportador ucraniano a los que se concedió el trato de economía de mercado debería basarse en la información que presentaron sobre sus ventas interiores y el coste de producción. Los datos se comprobaron en las instalaciones de las empresas afectadas.
(42)
Por lo que respecta a la determinación del valor normal, la Comisión estableció en primer lugar, para cada país exportador, si las ventas interiores del producto en cuestión de cada productor exportador eran representativas en comparación con sus ventas totales a la Comunidad. De conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, las ventas interiores se consideraron representativas siempre que su volumen total representase, al menos, el 5 % del volumen total de las exportaciones del productor en cuestión a la Comunidad.
3.3.2.1. República Popular China
(43)
Se dedujo que el productor exportador chino que obtuvo el trato de economía de mercado efectuó durante el período de investigación unas ventas interiores insuficientes para garantizar su representatividad. Por consiguiente, el valor normal no pudo determinarse con arreglo a los precios del productor exportador pertinente en el país exportador, como estipula el artículo 2, apartado 1, párrafo primero, del Reglamento de base, y se tuvo que aplicar otro método.
(44)
Dada la imposibilidad de utilizar los precios del mercado interior para determinar el valor normal, se tuvo que calcular un valor normal en función de los costes del productor en cuestión. Por consiguiente, de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base, el valor normal se calculó sumando a los costes de producción de los tipos de tablas de planchar exportadas, ajustados en caso necesario, un porcentaje razonable que permitiera tener en cuenta los gastos de venta, generales y administrativos, y un margen razonable de beneficio. A este respecto, cabe observar que los precios de compra de determinadas materias primas/piezas, en especial las de acero, comunicados por esta empresa, parecen artificialmente bajos, por lo que el coste de producción debe examinarse más detenidamente y las conclusiones provisionales podrían reconsiderarse a raíz de cualquier conclusión definitiva.
(45)
Dado que las ventas interiores del productor exportador al que se concedió trato de economía de mercado eran insuficientes para ser consideradas representativas, los gastos de venta, generales y administrativos realizados tuvieron que determinarse con arreglo a cualquier otro método razonable, de conformidad con el artículo 2, apartado 6, letra c), del Reglamento de base.
(46)
En consecuencia, la Comisión utilizó los gastos de venta, generales y administrativos realizados y los beneficios obtenidos del productor exportador que cooperó en el país análogo que tuvo ventas interiores en el curso de operaciones comerciales normales. Los gastos de venta, generales y administrativos realizados y los beneficios obtenidos que se observaron en el productor exportador turco que cooperó se añadieron al coste de fabricación soportado por el productor exportador afectado con respecto a los tipos exportados, como establece el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
3.3.2.2. Ucrania
(47)
Se dedujo que el único productor exportador ucraniano efectuó durante el período de investigación unas ventas interiores totales insuficientes para garantizar su representatividad. Por consiguiente, el valor normal no pudo determinarse con arreglo a los precios del productor exportador pertinente en el país exportador, como estipula el artículo 2, apartado 1, párrafo primero, del Reglamento de base, y se tuvo que aplicar otro método.
(48)
Dado que las ventas interiores del productor exportador al que se concedió trato de economía de mercado eran insuficientes y al no cooperar ningún otro productor exportador ucraniano, los gastos de venta, generales y administrativos realizados tuvieron que determinarse con arreglo a cualquier otro método razonable, de conformidad con el artículo 2, apartado 6, letra c), del Reglamento de base.
(49)
En consecuencia, la Comisión utilizó los gastos de venta, generales y administrativos realizados y los beneficios obtenidos del productor exportador que cooperó en el país análogo que tuvo ventas interiores en el curso de operaciones comerciales normales. Los gastos de venta, generales y administrativos realizados y los beneficios obtenidos que se observaron en el productor exportador turco que cooperó se añadieron al coste de fabricación soportado por el productor exportador en cuestión con respecto a los tipos exportados, como establece el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
3.3.3. Determinación del valor normal en el país análogo
(50)
Tras la elección de Turquía como país análogo, el valor normal se calculó a partir de los datos verificados en las instalaciones del productor turco que cooperó.
(51)
Se comprobó que las ventas interiores del productor turco del producto similar eran representativas en relación con el producto afectado exportado a la Comunidad por los productores exportadores de China.
(52)
Se examinó también si podía considerarse que las ventas interiores se habían realizado en el curso de operaciones comerciales normales, estableciendo la proporción de ventas rentables a clientes independientes. La inspección del productor turco mostró que su volumen de ventas, a un precio de venta neto igual o superior al coste unitario, representaba más del 80 % del volumen de ventas total. Por lo tanto, el valor normal se basó en el precio real en el mercado interior, calculado como media ponderada de los precios de todas las ventas de ese tipo de producto en el mercado interior efectuadas durante el período de investigación, con independencia de que fueran rentables o no. Además, estos precios del mercado interior se consideraron globalmente acordes a los precios de otro importante productor turco del que se obtuvo determinada información durante la inspección in situ en el país análogo.
3.4. Precio de exportación
3.4.1. República Popular China
(53)
Los productores exportadores efectuaron ventas de exportación a la Comunidad: i) bien directamente a clientes independientes de la Comunidad, ii) bien a través de operadores comerciales no vinculados ubicados fuera de la Comunidad, o iii) bien a través de operadores comerciales vinculados ubicados fuera de la Comunidad.
(54)
Cuando las ventas de exportación a la Comunidad se realizaron directamente a clientes independientes en la Comunidad, los precios de exportación se establecieron con arreglo a los precios realmente pagados o pagaderos por el producto afectado, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base. Cuando las ventas de exportación a la Comunidad se realizaron a través de empresas comerciales no vinculadas, los precios de exportación se determinaron basándose en los aplicados a los productos vendidos a las empresas comerciales para su exportación a la Comunidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(55)
Cuando las ventas de exportación a la Comunidad se realizaron a través de empresas comerciales vinculadas, el precio de exportación se determinó basándose en los aplicados al producto vendido por las empresas comerciales vinculadas al primer comprador independiente, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(56)
Un productor exportador vendió parte del producto afectado a través de una empresa comercial con sede en Hong Kong. Esta empresa no pudo demostrar claramente, mediante su contabilidad, que los precios comunicados de exportación a clientes independientes de la Comunidad se pagaron realmente. Además, no fue posible hacer coincidir sobre el terreno las compras del operador de Hong Kong con las cuentas auditadas de sus ventas a la Comunidad. Se informó a la empresa de que existían serias dudas sobre la exactitud de sus ventas a la Comunidad a través de la empresa comercial vinculada de Hong Kong y que tales ventas no se tendrían en cuenta en los cálculos provisionales de dumping. La empresa tuvo la oportunidad de realizar observaciones, pero no aportó ninguna prueba que pudiera cambiar la conclusión preliminar. Por consiguiente, estas transacciones de exportaciones no se tuvieron en cuenta y el precio de exportación se basó únicamente en los precios de las ventas directas a clientes independientes en la Comunidad o a través de operadores comerciales no vinculados ubicados fuera de China y de la Comunidad.
(57)
Un productor exportador no realizó ventas directas del producto afectado. Vendió el producto afectado bien a través de operadores comerciales no vinculados ubicados en China o a través de operadores comerciales vinculados ubicados en China. Dado que no se pudo demostrar el destino final de las ventas efectuadas a través de partes no vinculadas, estas ventas no se tuvieron en cuenta provisionalmente y el precio de exportación se basó únicamente en las ventas a través del operador comercial vinculado, que pudo demostrar el destino de sus ventas. Se informó oportunamente a la empresa al respecto y esta tuvo la posibilidad de realizar observaciones. Las observaciones presentadas no han alterado esta conclusión preliminar.
(58)
Como se ha explicado en el análisis del trato individual que figura en el considerando 33, un productor exportador no pudo demostrar ni justificar sus ventas de exportación reales. Por consiguiente, de conformidad con el artículo 18, apartado 1, del Reglamento de base, se hizo caso omiso de todas sus ventas de exportación y los precios comunicados no se pudieron utilizar para la determinación de los precios de exportación procedentes de China a la Comunidad. Se informó oportunamente a la empresa al respecto y esta tuvo la posibilidad de realizar observaciones. No obstante, los comentarios no alteraron las conclusiones de la investigación y, dado que no se disponía de otra fuente para determinar las exportaciones de esta empresa a la Comunidad, se consideró adecuado hacer caso omiso de todos los datos sobre las exportaciones y determinar el margen de dumping de acuerdo con los datos disponibles (véase el considerando 65).
3.4.2. Ucrania
(59)
Todas las ventas de exportación a la Comunidad del único exportador ucraniano se realizaron a través de su empresa vinculada ubicada fuera de la Comunidad. Esta empresa vinculada realizó todas las funciones de importación de las mercancías despachadas a libre práctica en la Comunidad, por lo que debería considerarse un importador vinculado. El precio de exportación se estableció, por consiguiente, de acuerdo con las disposiciones del artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, en función de los precios a que los productos importados se habían vendido por primera vez a un comprador independiente. A tal fin, se efectuaron ajustes para tener en cuenta todos los costes, incluidos los derechos e impuestos pagados entre el momento de la importación y el de la reventa, y los beneficios normalmente acumulados por los importadores independientes que cooperaron, de modo que pudiera fijarse un precio de exportación fiable.
3.5. Comparación
(60)
La comparación entre el valor normal y el precio de exportación se efectuó a precios de fábrica.
(61)
Para garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes a fin de tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. A todos los productores exportadores investigados se les aplicaron ajustes procedentes y justificados por las diferencias en los costes de transporte y seguro, manipulación, descarga y costes accesorios, costes de embalaje, costes de crédito, costes de garantías y certificados de garantía y comisiones.
(62)
En cuanto al valor normal basado en el país análogo para los productores exportadores a los que no se concedió el trato de economía de mercado, la investigación determinó que las tablas de planchar turcas están, en la mayoría de los casos, equipadas con tomas eléctricas y soporte para cable, contrariamente a la mayoría de los productos chinos. Por consiguiente, se efectuó un ajuste adecuado de los precios turcos de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra a), del Reglamento de base, para eliminar el efecto de esta diferencia. Además, se encontraron algunas diferencias en la fase comercial. Se determinó que, en el mercado interior turco, las tablas de planchar se suelen suministrar directamente a los minoristas y, por consiguiente, las cantidades por pedido/entrega son notablemente inferiores en comparación con las efectuadas a través de los importadores/operadores o a través de los centros de distribución/suministro de las grandes cadenas minoristas, como sucede con las ventas de exportación chinas. Por consiguiente, se efectuó un ajuste adecuado de los precios turcos de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra d), del Reglamento de base, para eliminar el efecto de estas diferencias.
3.6. Márgenes de dumping
3.6.1. Metodología general
(63)
De conformidad con el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base, los márgenes de dumping de los productores exportadores que cooperaron se determinaron comparando el valor normal ponderado por tipo de producto con el precio de exportación medio ponderado por tipo de producto, según se ha explicado. Se observa que no hubo productores exportadores que cooperaron en ambos países aparte de los que obtuvieron el trato de economía de mercado o el trato individual.
(64)
A fin de determinar el margen de dumping de los productores exportadores que no cooperaron, se determinó en primer lugar el nivel de no cooperación. A tal fin, los datos sobre el volumen de exportaciones a la Comunidad facilitados por los productores exportadores que cooperaron se compararon con el volumen de importaciones equivalente determinado sobre la base de la denuncia y de determinada información recabada de otros productores exportadores conocidos en los países afectados que no cooperaron finalmente en la investigación. Cabe señalar que Eurostat carece de estadísticas de importación exactas para el producto afectado.
(65)
Cuando el nivel de cooperación fue bajo, es decir, cuando los productores exportadores que cooperaron justificaron de menos del 80 % del total de las exportaciones del producto afectado, se consideró apropiado establecer el margen de dumping de los otros productores exportadores a un nivel superior al nivel del margen de dumping más elevado determinado para los productores exportadores que cooperaron. En tal caso, el margen de dumping se fijó a un nivel correspondiente a la media ponderada del margen de dumping de los tipos de productos más vendidos por los productores exportadores que habían cooperado y que aplicaron los márgenes de dumping más elevados. Esto se consideró apropiado, dado que había motivos para pensar que el bajo nivel de cooperación se debe, generalmente, a que los productores exportadores del país investigado que no han cooperado han practicado el dumping en mucho mayor grado que cualquiera de los productores exportadores que cooperaron. Tanto más cuanto que nada indicaba que ninguna de las empresas que no cooperaron practicara dumping a un nivel inferior.
(66)
Cuando el nivel de cooperación fue alto, es decir, cuando los productores exportadores cooperadores justificaron al menos el 80 % del total de las exportaciones del producto afectado, se consideró apropiado establecer el margen de dumping de los productores exportadores que no cooperaron al nivel del margen de dumping más elevado determinado para los productores exportadores que cooperaron en el país afectado.
3.6.2. Márgenes de dumping
3.6.2.1. República Popular China
(67)
Teniendo en cuenta la denuncia y la información proporcionada por los productores exportadores que se dieron a conocer y facilitaron determinada información en la fase inicial de la investigación, se concluyó provisionalmente que el grado de cooperación era inferior al 80 %. De ahí que la metodología descrita en el considerando 65 se utilizara para determinar el margen de dumping a escala nacional.
(68)
Los márgenes de dumping provisionales, expresados como porcentaje del precio CIF del producto no despachado de aduana, en la frontera de la Comunidad, son los que se indican a continuación:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan 34,9 %,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou 36,5 %,
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou 0 %,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan 18,1 %,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou 26,5 %,
-
todas las demás empresas 38,1 %.
(69)
Respecto al único productor exportador chino al que se concedió el trato de economía de mercado, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, se determinó provisionalmente que sus ventas de exportación no se habían realizado a precios objeto de dumping. A este respecto, cabe recordar que las conclusiones provisionales podrían reconsiderarse a raíz de cualquier conclusión definitiva por los motivos explicados en el considerando 49.
3.6.2.2. Ucrania
(70)
Teniendo en cuenta la denuncia y la información proporcionada por los productores exportadores que se dieron a conocer y facilitaron determinada información en la fase inicial de la investigación, se concluyó provisionalmente que el grado de cooperación fue superior al 80 % en el caso de Ucrania. De hecho, se observa que Eurogold Industries Ltd es el único productor exportador ucraniano que fabrica tablas de planchar y no se encontraron indicios de que ningún productor exportador se hubiese abstenido deliberadamente de cooperar. De ahí que la metodología descrita en el considerando 66 se utilizara para determinar el margen de dumping para cualquier otro productor exportador ucraniano del producto afectado.
(71)
El margen de dumping provisional, expresado como porcentaje del precio cif del producto no despachado de aduana, en la frontera de la Comunidad, es el que se indica a continuación:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir 17,3 %,
-
Todas las demás empresas 17,3 %.
4. PERJUICIO
4.1. Producción comunitaria
(72)
Las conclusiones provisionales de la investigación determinaron que al menos treinta pequeñas y medianas empresas (PYME) fabrican el producto similar en la Comunidad. La producción comunitaria está localizada principalmente en Italia, Polonia y Reino Unido.
(73)
Si bien hay varios productores en el mercado comunitario, el nivel de concentración es relativamente elevado, como demuestra el hecho de que la producción de los cinco mayores productores representa más del 50 % de la producción total estimada en la Comunidad. La producción de las empresas antes mencionadas representa la producción comunitaria total.
4.2. Definición de la industria de la Comunidad
(74)
La denuncia fue presentada por tres productores comunitarios que representan una parte importante de la producción comunitaria total conocida del producto similar, es decir, en este caso, más del 40 %.
(75)
Los denunciantes y otro productor comunitario cooperaron plenamente en la investigación (véase también el considerando 9). Estas cuatro empresas representan más del 45 % de la producción comunitaria conocida total del producto similar. Uno de estos productores comunitarios había realizado importaciones de China durante el período de investigación. No obstante, la importación no era su actividad principal y estas importaciones se consideraron una respuesta a la afluencia de importaciones objeto de dumping a bajo precio, especialmente para mantenerse competitiva dentro de sus productos de gama baja. Por consiguiente, no se consideró adecuado excluir a este productor de la definición de industria de la Comunidad.
(76)
En vista de ello, se considera que, a tenor del artículo 4, apartado 1, y el artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base, la industria de la Comunidad está formada por los cuatro productores comunitarios mencionados en el considerando 75. En lo sucesivo se hará referencia a ellos como «la industria de la Comunidad».
4.3. Consumo comunitario
(77)
Se recuerda que Eurostat carece de estadísticas de importación exactas para el producto afectado. Por añadidura, no se ha señalado ninguna cantidad significativa de importaciones de tablas de planchar procedentes de países distintos de China y Ucrania («países afectados»). El consumo comunitario se estableció, en consecuencia, con arreglo a la siguiente información:
-
el volumen de ventas en la Comunidad del producto similar fabricado por la industria comunitaria,
-
el volumen de ventas en la Comunidad del producto similar fabricado por otros productores comunitarios conocidos,
-
el volumen de importaciones del producto afectado en la Comunidad de los productores exportadores que cooperaron chinos y ucraniano,
-
el volumen de importaciones del producto afectado en la Comunidad de otros productores exportadores chinos conocidos.
Con arreglo a todo ello, el consumo comunitario evolucionó del siguiente modo:
2002
2003
2004
Período de investigación
Consumo (unidades)
6 684 000
6 795 000
7 187 000
8 557 000
Índice: 2002=100
100
102
108
128
Fuente: Respuestas al cuestionario por parte de la industria de la Comunidad y de los productores exportadores que cooperaron chinos y ucraniano, información recabada de otros productores comunitarios y de otros productores exportadores chinos.
(78)
El consumo de tablas de planchar en la Comunidad aumentó en un 28 % entre 2002 y el período de investigación, registrándose la subida más drástica entre 2004 y el período de investigación. El aumento general constante se atribuye principalmente al consumo creciente en los nuevos Estados miembros, si bien el aumento durante el período de investigación se puede atribuir en cierta medida a las importaciones a precios aún menores procedentes de China y de Ucrania por parte de algunos de los antiguos productores comunitarios tradicionales que optaron por importar y, de este modo, aumentaron sus existencias.
4.4. Importaciones procedentes de los países afectados
4.4.1. Evaluación acumulativa de los efectos de las importaciones objeto de dumping
(79)
La Comisión examinó si los efectos de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados debían evaluarse acumulativamente, de acuerdo con los criterios establecidos en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base. En este artículo se establece que los efectos de las importaciones procedentes de más de un país que sean objeto simultáneamente de investigaciones antidumping solo se podrán evaluar acumulativamente si se determina que: a) el margen de dumping establecido en relación con las importaciones de cada país proveedor es superior al margen mínimo definido en el artículo 9, apartado 3, del Reglamento de base y que el volumen de las importaciones de cada país no es insignificante, y b) procede la evaluación acumulativa de los efectos de las importaciones a la luz de las condiciones de competencia entre los productos importados y entre los productos importados y el producto similar de la industria de la Comunidad.
(80)
Se recuerda que se constató que las importaciones procedentes de un productor exportador chino no fueron objeto de dumping. Por tanto, estas importaciones no se han considerado conjuntamente con las importaciones objeto de dumping.
(81)
Los márgenes de dumping determinados en relación con las importaciones objeto de dumping de cada país afectado fueron superiores al margen mínimo. Además, el volumen de las importaciones objeto de dumping procedentes de cada uno de esos países no era insignificante a tenor del artículo 5, apartado 7, del Reglamento de base.
(82)
La investigación mostró además que las condiciones de competencia tanto entre las importaciones objeto de dumping como entre estas y el producto comunitario similar eran similares. Se constató que, con independencia de su origen, las tablas de planchar producidas o vendidas por los países afectados y las producidas o vendidas por la industria de la Comunidad compiten entre sí, ya que son similares en cuanto a sus características básicas, intercambiables desde el punto de vista del consumidor y se distribuyen a través de los mismos canales de distribución.
(83)
Algunas partes interesadas alegaron que en este caso no se cumplían las condiciones para la evaluación acumulativa porque existen diferencias fundamentales entre las importaciones procedentes de China y de Ucrania por lo que se refiere a los precios y el comportamiento en el mercado.
(84)
En cuanto a los precios, se observa que la diferencia absoluta en el nivel de los precios entre los dos países no es decisiva en el contexto de la evaluación acumulativa. De hecho, pueden explicarla diversos factores, como la diferencia en la gama de productos. Lo que importa es la tendencia de los precios a lo largo del período considerado, y esta es comparable para los dos países. De hecho, la media del precio de las importaciones procedentes de China y Ucrania aumentó en un 27 % y en un 12 %, respectivamente, entre 2002 (2003 en el caso de Ucrania) y el período de investigación.
(85)
En cuanto al comportamiento del mercado, como ya se ha indicado en el considerando 82, no se observaron diferencias sustanciales en cuanto a las características de productos, los canales de distribución, etc.
(86)
Estos argumentos llevan a la conclusión provisional de que se cumplen todas las condiciones de acumulación y, en consecuencia, los efectos de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados debe evaluarse conjuntamente a efectos de analizar el perjuicio.
4.4.2. Volumen, precios y cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados
2002
2003
2004
PI
Importaciones (unidades)
431 000
858 300
2 388 600
4 120 800
Índice: 2002=100
100
199
554
956
Fuente: Respuestas al cuestionario por parte de los productores exportadores que cooperaron chinos y ucraniano, información recabada de otros productores exportadores chinos.
(87)
El volumen de las importaciones del producto afectado aumentó significativamente durante el período considerado. Las importaciones durante el período de investigación aumentaron en más del 850 % desde 2002.
(88)
Cabe observar que no se realizaron importaciones procedentes de Ucrania en 2002. El único productor ucraniano de tablas de planchar inició sus actividades en 2003. Las importaciones procedentes de Ucrania aumentaron bruscamente en 2004, en más del 400 %.
2002
2003
2004
Período de investigación
Precio medio de importación (EUR/unidad)
4,91
6,15
6,34
6,53
Índice: 2002=100
100
125
129
133
Fuente:: Respuestas al cuestionario por parte de los productores exportadores que cooperaron chinos y ucraniano.
(89)
El precio medio de importación aumentó durante el período considerado. No obstante, se mantuvo significativamente por debajo de los precios medios de la industria de la Comunidad (véanse el cuadro pertinente y el considerando 99). Durante el período de investigación, el precio medio de importación fue inferior en más de un 40 % al precio medio de la industria de la Comunidad.
(90)
El incremento de los precios medios de importación puede atribuirse a los siguientes factores:
Se produjo un desplazamiento significativo de los exportadores chinos hacia la gama intermedia a alta del mercado. De hecho, como se menciona en el considerando 78, algunos de los productores comunitarios tradicionales redujeron significativamente su producción o la interrumpieron y empezaron a importar de los países afectados. La mayoría de estas empresas producen productos de gama intermedia y alta.
La mayoría de los productores exportadores chinos son neófitos en el mercado de las tablas de planchar y no sorprende observar algunos incrementos de precios conforme estos productores se van afianzando.
La cuota de importaciones procedentes de Ucrania aumentó repentinamente en 2004. Dado que los precios medios de estas importaciones son superiores a los precios medios de las importaciones procedentes de China, el precio acumulado es superior.
2002
2003
2004
Período de investigación
Cuota de mercado
6 %
13 %
33 %
48 %
Índice: 2002=100
100
196
515
747
Fuente: Respuestas al cuestionario por parte de los productores exportadores que cooperaron chinos y ucraniano, información recabada de otros productores exportadores chinos.
(91)
La cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados aumentó vertiginosamente durante el período considerado. Casi se triplicó entre 2003 y 2004, cuando las importaciones procedentes de Ucrania penetraron de forma masiva en el mercado comunitario, y mantuvo un fuerte aumento durante el período de investigación hasta el punto de que ya supone casi la mitad del mercado.
4.4.3. Subcotización
(92)
A fin de analizar la subcotización de los precios, se compararon los precios de las importaciones de los productores exportadores con los precios de la industria de la Comunidad, utilizando medias ponderadas para tipos de productos comparables durante el período de investigación. Los precios de la industria de la Comunidad se ajustaron a precios de fábrica, y se compararon con los precios de importación CIF en la frontera de la Comunidad, más derechos de aduana, cuando procedía. Se compararon los precios de transacciones en la misma fase comercial, con los debidos ajustes en caso necesario, y tras deducir bonificaciones y descuentos.
(93)
Basándose en los precios de los productores exportadores que cooperaron, los márgenes de subcotización de los precios, expresados por país y en forma de porcentaje sobre los precios de la industria comunitaria, son los siguientes:
País
Subcotización de los precios
China
30,8 %-45,5 %
Ucrania
6,6 %
4.5. Situación de la industria de la Comunidad
4.5.1. Observaciones preliminares
(94)
De conformidad con lo establecido en el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los factores e índices económicos pertinentes en relación con la situación de la industria comunitaria. Se realizó un análisis completo de estos factores respecto a los denunciantes y al otro productor que cooperó plenamente, es decir, la industria de la Comunidad.
4.5.2. Indicadores de perjuicio
2002
2003
2004
Período de investigación
Producción (unidades)
2 851 796
2 814 254
2 578 175
2 229 641
Índice: 2002=100
100
99
90
78
Capacidad (unidades)
5 304 158
5 304 158
5 304 158
5 484 620
Índice: 2002=100
100
100
100
103
Utilización de la capacidad
54 %
53 %
49 %
41 %
Índice: 2002=100
100
99
90
76
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
(95)
Durante el período considerado, la producción de la industria de la Comunidad descendió en un 22 %. El ligero aumento de la capacidad durante el período de investigación se produjo porque un productor comunitario instaló una capacidad suplementaria para beneficiarse del aumento del consumo tras la ampliación de la Unión Europea. Desafortunadamente, solo las importaciones se beneficiaron de este aumento del consumo. Como consecuencia, la utilización de la capacidad disminuyó más que la producción durante el período de investigación.
2002
2003
2004
Período de investigación
Existencias (unidades)
96 729
131 811
180 518
144 543
Índice: 2002=100
100
136
187
149
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas
(96)
Entre 2002 y el período de investigación se produjo un aumento general de las existencias. Si bien, con toda probabilidad, en el nivel máximo de 2004 influyeron en parte los pedidos finalizados y aún no entregados a los clientes, es evidente una tendencia general al alza.
2002
2003
2004
Período de investigación
Ventas en la CE (unidades)
2 605 381
2 567 285
2 348 934
2 050 373
Índice: 2002=100
100
99
90
79
Cuota de mercado
39 %
38 %
33 %
24 %
Índice: 2002=100
100
97
84
61
Precio de venta (EUR/unidad)
12,99
12,31
11,17
11,18
Índice: 2002=100
100
95
86
86
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
(97)
Las ventas de la industria de la Comunidad disminuyeron durante el período considerado y, durante el período de investigación, descendieron al 79 % de su volumen original. Dicha tendencia a la baja es aún más preocupante cuando se considera en el contexto del aumento del consumo comunitario. De hecho, la industria de la Comunidad perdió un 39 % de su cuota de mercado entre 2002 y el período de investigación.
(98)
No se observó ningún crecimiento de la industria de la Comunidad. De hecho, la industria de la Comunidad no se benefició del crecimiento del mercado, es decir, del aumento del consumo comunitario, sino que, por el contrario, perdió el 21 % de su volumen de ventas en el período considerado.
(99)
El precio unitario medio de la producción propia de la industria de la Comunidad descendió notablemente durante los primeros tres años, a saber, en un 14 %. Alcanzó su nivel mínimo en 2004 y siguió siendo estable durante el período de investigación.
2002
2003
2004
Período de investigación
Margen de beneficios antes de impuestos
6,8 %
6,4 %
0,7 %
4,1 %
Índice: 2002=100
100
94
10
60
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
(100)
Durante el período considerado descendió la rentabilidad de la industria de la Comunidad. El margen de beneficio en el período de investigación fue un 40 % inferior al de 2002. En realidad, la mejora aparente en el período de investigación con respecto a 2004 se logró mediante recortes salariales de la dirección de algunas empresas. Tales recortes salariales tuvieron un impacto importante en sus márgenes de beneficio. De hecho, el beneficio bruto global siguió disminuyendo en el período de investigación y alcanzó un 65 % de su nivel de 2002. Por tanto, es evidente que el aumento del beneficio neto global antes de impuestos es artificial y no es sostenible.
2002
2003
2004
Período de investigación
Inversiones (EUR)
1 437 087
779 490
1 303 287
635 836
Índice: 2002=100
100
54
91
44
Rendimiento de la inversión
61,98 %
68,19 %
4,77 %
27,02 %
Índice: 2002=100
100
110
8
44
Flujo de caja (EUR)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
3 023 277
Índice: 2002=100
100
121
36
87
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
(101)
Las inversiones disminuyeron notablemente durante el período considerado, alcanzando durante el período de investigación menos de la mitad del nivel de 2002. Además, gran parte de las inversiones fueron inversiones de sustitución y de renovación necesarias. Parte de la inversión de 2004 también estaba relacionada con la preparación de nuevas oportunidades tras la ampliación de la Unión Europea. Sin embargo, como se ha indicado anteriormente, el aumento del consumo fue asumido totalmente por las importaciones procedentes de los países afectados.
(102)
El rendimiento de la inversión, expresado en beneficios netos de la industria de la Comunidad, y el valor contable neto de sus inversiones se desarrollaron conforme a la inversión y los márgenes de beneficio. Respecto al nivel aparentemente alto de rendimiento del activo neto, conviene señalar que la mayoría de las empresas que constituyen la industria de la Comunidad se crearon hace 30 o más años y, por tanto, la mayoría de sus activos ya se han amortizado considerablemente. De hecho, en el año 2004, en el que se efectuaron algunas inversiones y los márgenes de beneficio reflejaron los resultados reales de la industria de la Comunidad (a diferencia del beneficio aumentado artificialmente en el período de investigación), el rendimiento de la inversión descendió en un 63 %, lo cual confirma la incapacidad de los productores comunitarios para reunir capital, en especial a causa de la disminución del volumen de ventas y del bajo precio de venta.
(103)
El flujo de caja de la industria de la Comunidad osciló. A la mejora de 2003 siguió el repentino descenso de 2004. La recuperación durante el período de investigación coincide con las medidas destinadas a aumentar la rentabilidad, como se ha descrito en el considerando 100. En conjunto, el flujo de caja empeoró durante el período considerado.
2002
2003
2004
Período de investigación
Empleo
347
326
283
234
Índice: 2002=100
100
94
82
67
Coste de la mano de obra (EUR)
7 521 183
7 209 158
5 701 507
5 361 572
Índice: 2002=100
100
96
76
71
Coste medio de la mano de obra por trabajador (EUR)
21 675
22 114
20 147
22 913
Índice: 2002=100
100
102
93
106
Productividad por trabajador (unidades por año)
9 474
10 015
10 787
11 261
Índice: 2002=100
100
106
114
119
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
(104)
El número de empleados de la industria de la Comunidad relacionada con el producto similar disminuyó en un 33 % entre 2002 y el período de investigación. El coste medio por empleado, que refleja los salarios, siguió siendo bastante estable; el descenso temporal de 2004 se vio compensado por un ligero aumento durante el período de investigación.
(105)
Los esfuerzos para disminuir el precio de producción, la racionalización y la reducción del número de empleados dieron lugar a un aumento de la producción por trabajador (19 % de aumento durante el período considerado). Sin embargo, como resultado de los indicadores financieros de la industria de la Comunidad descritos anteriormente, el aumento de la productividad no pudo compensar el descenso del volumen de ventas y del nivel de precios.
4.5.3. Magnitud del dumping y recuperación respecto de prácticas de dumping o de subvenciones anteriores
(106)
Por lo que respecta a la repercusión del margen de dumping real en la industria de la Comunidad, habida cuenta del volumen y los precios de las importaciones objeto de dumping de los países afectados, dicha repercusión no puede considerarse insignificante.
(107)
Además, nada mostraba que la industria de la Comunidad se estuviese recuperando, durante el período de investigación, de los efectos de cualquier dumping o subvención anterior.
4.6. Conclusión sobre el perjuicio
(108)
Durante el período considerado, la presencia de importaciones objeto de dumping a bajo precio procedentes de China y de Ucrania aumentó espectacularmente. Por lo que se refiere al volumen, las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados aumentaron en más de un 850 % durante el período considerado. Por lo que se refiere a la cuota de mercado, durante ese mismo período dichas importaciones ganaron más de cuarenta puntos porcentuales en el mercado comunitario de tablas de planchar.
(109)
El análisis de los indicadores económicos de la industria de la Comunidad reveló que el perjuicio se concretó en la disminución del volumen de ventas, del precio de venta y de la cuota de mercado, lo cual tuvo un impacto negativo directo en la situación financiera de la industria de la Comunidad, el nivel de producción y el empleo. Durante el período considerado, el volumen de ventas de la industria de la Comunidad en el mercado comunitario disminuyó en más del 20 %, la cuota de mercado, en quince puntos porcentuales y el empleo, en más del 30 %. El precio medio de venta de la industria de la Comunidad descendió en un 14 % y los precios individuales alcanzaron el nivel más bajo posible. De hecho, los indicadores financieros confirman que la industria de la Comunidad ya no está en condiciones de seguir reduciendo su nivel de precios sin sufrir pérdidas que, en el caso de las PYME, no pueden sostenerse más que unos pocos meses sin que estas se vean obligadas a cerrar.
(110)
Teniendo en cuenta todos estos factores, se considera provisionalmente que la industria de la Comunidad ha sufrido un perjuicio importante a tenor del artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
5. CAUSALIDAD
5.1. Introducción
(111)
De conformidad con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, la Comisión examinó si el perjuicio importante sufrido por la industria de la Comunidad estaba causado por las importaciones objeto de dumping del producto afectado procedentes de los países afectados. Se analizaron también otros factores conocidos, además de las importaciones objeto de dumping, que podrían haber perjudicado simultáneamente a la industria de la Comunidad, a fin de garantizar que el posible perjuicio causado por esos otros factores no se atribuyera a las importaciones objeto de dumping.
5.2. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(112)
En primer lugar, se recuerda que la investigación reveló que las tablas de planchar importadas de los países afectados compiten directamente con las producidas y vendidas por la industria de la Comunidad, ya que son similares en cuanto a sus características básicas, intercambiables desde el punto de vista del consumidor y se distribuyen a través de los mismos canales de distribución.
(113)
El aumento significativo del volumen de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados (más del 850 %) coincidió con el empeoramiento de la situación económica de la industria de la Comunidad. Este empeoramiento incluyó, entre otras cosas, un descenso de las ventas y los niveles de precios de la producción comunitaria durante el mismo período.
(114)
La cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping aumentó en cuarenta y dos puntos porcentuales durante el período considerado, mientras que la industria de la Comunidad perdió un 15 % del mercado. Se recuerda que el consumo comunitario aumentó en más de un 20 % entre 2002 y el período de investigación.
(115)
Las importaciones objeto de dumping subcotizaron los precios de la industria de la Comunidad en unos márgenes muy notables, por lo que cabe concluir razonablemente que fueron responsables de la contención de los precios que dio lugar al empeoramiento de la situación financiera de la industria de la Comunidad. Además, la industria de la Comunidad no pudo aumentar su utilización de la capacidad, como podría haber sucedido razonablemente, habida cuenta del aumento del consumo observado durante el período considerado.
(116)
A la vista de la coincidencia temporal claramente establecida entre, por una parte, el aumento de las importaciones objeto de dumping a precios que subcotizaron notablemente los precios de la industria de la Comunidad y, por otra, la pérdida de ventas y de volumen de producción de la industria de la Comunidad, el descenso de las cuotas de mercado y del empleo, y la bajada de los precios, se concluye provisionalmente que las importaciones objeto de dumping desempeñaron un papel determinante en la situación de perjuicio de la industria de la Comunidad.
5.3. Efectos de otros factores
5.3.1. Resultados de otros productores comunitarios que apoyaron la denuncia
(117)
Quince productores comunitarios de tablas de planchar distintos de los que componían la industria de la Comunidad apoyaron la denuncia. Estas empresas no quisieron cooperar plenamente en la investigación, pero facilitaron determinada información en relación con su producción, capacidad y utilización de la capacidad, volumen de ventas, cuota de mercado y nivel de empleo. Todas estas empresas juntas representan aproximadamente el 30 % del total de la producción comunitaria conocida. Conviene señalar que ninguna de estas empresas importó una cantidad considerable del producto afectado.
(118)
La situación de estas quince empresas fue analizada y comparada con la situación de la industria de la Comunidad.
2002
2003
2004
Período de investigación
Producción (unidades)
1 401 965
1 674 888
1 448 686
1 262 714
Índice: 2002=100
100
119
103
90
Capacidad (unidades)
2 758 900
2 865 300
3 284 500
3 299 800
Índice: 2002=100
100
104
119
120
Utilización de la capacidad
51 %
58 %
44 %
38 %
Índice: 2002=100
100
115
87
75
Empleo
281
314
277
231
Índice: 2002=100
100
112
98
82
(119)
La producción de estos productores aumentó en un 19 % en 2003, descendió a su nivel inicial en 2004 y cayó en un 13 % en el período de investigación. El aumento de la capacidad de 2004 puede atribuirse a las expectativas de aumento de las ventas tras la ampliación de la Unión Europea. Como consecuencia del aumento de la capacidad, la utilización de la misma disminuyó más que la producción durante el período considerado. El empleo evolucionó a la par que la producción, es decir, aumentó en 2003, volvió a su nivel inicial en 2004 y cayó repentinamente en el período de investigación.
2002
2003
2004
Período de investigación
Ventas en la CE (unidades)
1 206 714
1 446 522
1 204 336
1 079 264
Índice: 2002=100
100
120
100
89
Cuota de mercado
18 %
21 %
17 %
13 %
Índice: 2002=100
100
118
93
70
(120)
Después de una mejora temporal en 2003, las ventas y la cuota de mercado de las quince empresas bajaron bruscamente. Esta evolución coincide claramente con el aumento repentino de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados en el mercado comunitario. Se recuerda que estas importaciones casi se triplicaron en 2004 y, en ese mismo año, su cuota de mercado aumentó en veinte puntos porcentuales. También se recuerda que el consumo comunitario de tablas de planchar aumentó durante el período considerado.
(121)
Teniendo en cuenta lo anterior, se puede concluir que la situación de estos quince productores comunitarios de tablas de planchar, que apoyaron la denuncia, empeoró de forma parecida a la situación de la industria de la Comunidad. Por tanto, estas empresas no pudieron ocasionar ningún perjuicio a la industria de la Comunidad.
5.3.2. Rendimiento de otros productores comunitarios conocidos
(122)
Como se expone en el considerando 8, otros dos productores comunitarios facilitaron determinada información, pero no apoyaron la denuncia. Además, en la Comunidad hay otros dos productores conocidos que apoyaron la denuncia sin cooperar en la investigación, y un antiguo productor que facilitó determinada información sobre su actividad productiva en el pasado. Todas estas empresas realizaron importaciones considerables del producto afectado. Los datos disponibles correspondientes a estas empresas muestran las siguientes tendencias (por motivos de confidencialidad, no pueden revelarse las cifras reales):
2002
2003
2004
Período de investigación
Ventas de la producción comunitaria en la CE
Índice: 2002=100
100
75
49
29
Cuota de mercado
Índice: 2002=100
100
76
46
23
(123)
Las ventas de las tablas de planchar producidas por estos productores comunitarios descendieron en un 71 % durante el período considerado. La cuota de mercado correspondiente disminuyó aún más, en un 77 %, ya que el mercado se expandió en ese mismo período.
(124)
Como se ha indicado en el considerando 78, en 2004 y durante el período de investigación, algunos productores comunitarios tradicionales de tablas de planchar bajaron considerablemente o interrumpieron por completo su actividad productiva en la Comunidad y empezaron a importar a gran escala de los países afectados. De hecho, algunas de estas empresas ya no pueden ser consideradas productores comunitarios, ya que durante el período de investigación se cerraron sus centros de producción.
(125)
A la vista de lo anterior, se concluye que estos otros productores comunitarios estaban en una situación similar a la de la industria de la Comunidad y sus actividades productivas no causaron ningún perjuicio a la industria de la Comunidad.
5.3.3. Situación de las exportaciones de la industria de la Comunidad
2002
2003
2004
Período de investigación
Ventas de exportaciones de la producción de la CE (unidades)
213 711
211 887
219 410
215 243
Índice: 2002=100
100
99
103
101
Precio de las ventas de exportación (EUR/unidad)
14,92
12,70
13,26
13,27
Índice: 2002=100
100
85
89
89
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
(126)
Los resultados de la actividad exportadora de la industria de la Comunidad siguieron siendo relativamente estables durante el período considerado. Por lo que se refiere a los volúmenes, no se observa ningún empeoramiento. Por lo que se refiere a los precios de venta, en 2004 se recuperó en parte el descenso del 15 % experimentado en 2003 y el precio de exportación permaneció estable durante el período de investigación. Conviene señalar que el precio de venta de las exportaciones es considerablemente superior al precio de venta en la Comunidad y que el volumen de las ventas de exportación representa solo aproximadamente el 10 % de la producción de la industria comunitaria.
(127)
A la vista de lo anterior, puede concluirse que los resultados de la actividad exportadora de la industria de la Comunidad no contribuyeron al perjuicio importante sufrido.
5.3.4. Importaciones procedentes de China no vendidas a precios objeto de dumping
(128)
Se recuerda que se constató que las importaciones de un productor exportador chino no se vendían a precios objeto de dumping y, por tanto, dichas importaciones se excluyeron del análisis de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados y su impacto en la situación de la industria de la Comunidad. Por tanto, se consideró la posibilidad de que las importaciones de esta empresa pudieran haber roto el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio importante sufrido por la industria de la Comunidad.
(129)
La investigación puso de manifiesto que, durante el período considerado, el volumen de las importaciones procedentes de China no vendidas a precios objeto de dumping aumentó en un 467 %, en comparación con el aumento del 856 % de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados. En términos absolutos, el volumen de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados superó en más de cinco veces el volumen de las importaciones que no son objeto de dumping. La cuota de mercado de las importaciones que no son objeto de dumping procedentes de China aumentaron un 343 %, mientras que la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping aumentó en un 647 % durante ese mismo período. El precio medio de las importaciones que no fueron objeto de dumping aumentó durante el período considerado y, en términos absolutos, siguió siendo notablemente superior al precio medio de las importaciones objeto de dumping, aunque fue inferior al precio medio de la industria de la Comunidad.
(130)
A la vista de lo anterior, se concluye provisionalmente que no se puede considerar que el posible impacto de las importaciones procedentes China no vendidas a precios objeto de dumping puede romper el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio importante sufrido por la industria de la Comunidad.
5.3.5. Importaciones de otros terceros países
(131)
Algunas partes adujeron que las importaciones procedentes de Turquía supuestamente se introdujeron en el mercado comunitario a precios similares a los de China y en volúmenes cada vez mayores, por lo que causaron un perjuicio a la industria de la Comunidad.
(132)
A este respecto, se señala que estas alegaciones no se confirmaron en la investigación, durante la cual no se presentó ninguna prueba de las importaciones procedentes de Turquía. Por otra parte, el productor turco de tablas de planchar que cooperó mencionado en el considerando 10 no vendió el producto similar en la Comunidad. Además, la investigación no estableció ninguna otra fuente de importaciones.
(133)
Teniendo en cuenta las conclusiones mencionadas anteriormente, se rechaza la denuncia relativa a las importaciones procedentes de Turquía y se concluye que las importaciones procedentes de otros terceros países no causaron un perjuicio importante a la industria de la Comunidad.
5.3.6. Perjuicio autoinfligido
(134)
Ciertas partes interesadas adujeron que el perjuicio fue autoinfligido, ya que la industria de la Comunidad no pudo responder a los cambios en los modelos de distribución y consumo ni al desarrollo tecnológico por lo que se refiere a la producción de tablas de planchar. Además, se alegó que el perjuicio autoinfligido también fue causado por las importaciones de tablas de planchar chinas efectuadas por los propios productores comunitarios.
(135)
Las tablas de planchar producidas en la Comunidad se distribuyen normalmente a través de operadores comerciales o, en muchos casos, se suministran directamente a minoristas o a sus centros de distribución. Las tablas de planchar se distribuyen normalmente a través de importadores u operadores comerciales, o de centros de distribución o suministro de grandes cadenas minoristas. La proporción de los dos canales de distribución en el caso de las importaciones varía de un productor exportador a otro. Pueden participar agentes en todos los casos. Este modelo de distribución lleva funcionando varios años y no se ha observado ningún cambio significativo ni repentino en el transcurso del tiempo. La industria de la Comunidad ha sido tradicionalmente proveedora tanto de pequeños minoristas como de grandes cadenas minoristas. Por tanto, el aumento de la proporción en el volumen de ventas de las tablas de planchar a través de cadenas de minoristas no puede considerarse un factor que causa el perjuicio de por sí. No se confirmó ningún cambio significativo en la estructura del consumo.
(136)
Respecto al proceso de producción/tecnológico, se argumentó que la industria de la Comunidad no puede responder a los requisitos específicos de los clientes y los minoristas debido al gran nivel de automatización de su producción. En primer lugar, se observa que, sin la automatización, la industria de la Comunidad no podría de ninguna manera competir con las importaciones de los productos originarios de países que se benefician de costes de energía, materias primas y mano de obra muy bajos. En segundo lugar, la producción automatizada permite a la industria de la Comunidad garantizar una alta calidad y unos plazos de producción breves, lo cual, a juicio de los clientes, es una ventaja comparativa. Por último, no se presentó ninguna prueba que sostuviera la alegación de que la industria de la Comunidad era incapaz de satisfacer los requisitos específicos de los clientes y los minoristas respecto al diseño y la innovación.
(137)
En cuanto a las importaciones de tablas de planchar chinas por la industria de la Comunidad, la investigación puso de manifiesto que, en el período de investigación, la cuantía de las importaciones no ha sido significativa. Esta fue una acción autodefensiva de la industria de la Comunidad contra la afluencia de importaciones objeto de dumping a bajo precio. En cualquier caso, estas importaciones se revendieron en la Comunidad a precios no perjudiciales. Por consiguiente, tales importaciones no podían haber causado un perjuicio a la industria de la Comunidad.
(138)
Teniendo en cuenta todo lo anterior, se rechazan dichas alegaciones y se concluye que el perjuicio no pudo ser autoinfligido.
5.4. Conclusión sobre la causalidad
(139)
En conclusión, se corrobora que el perjuicio importante sufrido por la industria de la Comunidad, que se ha materializado especialmente en un descenso del volumen de ventas, de las cuotas de mercado y de los precios de venta unitarios, con el consiguiente deterioro de la situación financiera, fue causado por las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados. Aunque las importaciones procedentes de China no vendidas a precios objeto de dumping contribuyeron, con toda probabilidad, a empeorar los resultados de los productores comunitarios, su evolución, volumen, cuota de mercado y nivel de precios no fue tal que pudiera romper el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y la situación perjudicial de la industria de la Comunidad.
(140)
Teniendo en cuenta el análisis anterior, en el que se han distinguido y separado adecuadamente los efectos de todos los factores conocidos sobre la situación de la industria de la Comunidad de los efectos perjudiciales de las importaciones objeto de dumping, se confirma que esos otros factores, como tales, no permiten refutar el hecho de que el perjuicio evaluado debe atribuirse a las importaciones objeto de dumping.
(141)
Por consiguiente, se concluye provisionalmente que las importaciones objeto de dumping originarias de los países afectados han causado un perjuicio importante a la industria de la Comunidad a tenor del artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base.
6. INTERÉS COMUNITARIO
6.1. Generalidades
(142)
La Comisión examinó si, a pesar de la conclusión provisional sobre la existencia de dumping perjudicial, existían razones de peso que llevaran a concluir que la adopción de medidas en este caso concreto no redundaría en interés de la Comunidad. Con este fin, y de conformidad con lo dispuesto en el artículo 21, apartado 1, del Reglamento de base, se consideraron, sobre la base de todas las pruebas presentadas, los efectos que las posibles medidas pudieran tener para todas las partes interesadas en el presente procedimiento y las consecuencias de no adoptar medidas.
6.2. Interés de la industria de la Comunidad
(143)
El análisis del perjuicio ha demostrado claramente que la industria de la Comunidad ha sufrido un perjuicio como consecuencia de las importaciones objeto de dumping. El brusco aumento de la presencia de importaciones objeto de dumping en los últimos años ocasionó una intensa contención de los precios tanto en la venta al por mayor y la distribución como en la venta al por menor, es decir, allá donde compiten las tablas de planchar importadas con las fabricadas en la Comunidad. La industria de la Comunidad no está en condiciones de seguir reduciendo sus precios de venta, ya que ello exigiría vender por debajo del coste de producción. Por tanto, y dado que el mercado de tablas de planchar es manejado principalmente por las cadenas minoristas en función del precio, para la industria de la Comunidad cada vez es más difícil obtener nuevos pedidos. Se recuerda que varios fabricantes tradicionales ya han cesado la producción y actúan actualmente como importadores u operadores comerciales del producto afectado.
(144)
En este contexto, si no se establecieran medidas, es evidente que la situación de la industria de la Comunidad se deterioraría aún más y, con toda probabilidad, pronto cesaría la producción de tablas de planchar en la Comunidad. Gran parte del impacto negativo en el empleo se concentraría en un ámbito geográfico determinado de la Comunidad, ya que varios productores y sus proveedores de piezas están situados en esa región. Por otra parte, las medidas impedirían otro aumento importante de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados, lo cual permitiría a la industria de la Comunidad, como mínimo, mantener su posición actual en el mercado. La investigación ha puesto de manifiesto que los aumentos en la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados se logran directamente a costa de la industria de la Comunidad.
(145)
A raíz del establecimiento de derechos antidumping sobre las importaciones de tablas de planchar de los países afectados, cabe esperar que los distribuidores y las cadenas de venta minoristas estén mucho más dispuestas a cambiar, por lo menos parcialmente, sus fuentes de suministro por productores comunitarios. En efecto, si se establecieran medidas en virtud de las cuales el nivel de precios de las importaciones se restablecieran a niveles exentos de dumping, la industria de la Comunidad podría competir en condiciones comerciales equitativas basadas en la debida ventaja comparativa.
(146)
Por tanto, el establecimiento de medidas redunda claramente en interés de la industria de la Comunidad y de los productores comunitarios que apoyaron activamente la denuncia, y también en interés de los demás productores comunitarios que no la apoyaron activamente.
6.3. Interés de los consumidores
(147)
No se recibieron observaciones de las organizaciones de consumidores tras la publicación del anuncio de inicio del presente procedimiento. No obstante, se ha analizado el impacto de cualquier medida que se establezca sobre los consumidores.
(148)
Para evaluar dicho impacto, se consideraron los siguientes elementos:
-
los importadores/mayoristas y los distribuidores/minoristas participan normalmente en la distribución a los consumidores; en cada etapa se aplica un aumento de precio o un margen para cubrir sus costes y permitir la aplicación de un beneficio determinado; el nivel de este margen puede variar significativamente de un operador comercial a otro, pero, por término medio, es considerable, aunque parece que el aumento de precio de los minoristas es superior al de los importadores; de hecho, el precio medio al por menor de una tabla de planchar es de aproximadamente 35 EUR, mientras que se constató que el precio unitario medio de las importaciones objeto de dumping en la frontera de la Comunidad, es decir, incluidos los gastos de transporte, era de 6,53 EUR durante el período de investigación; por tanto, aun teniendo en cuenta cualquier coste adicional en la fase relativa a los importadores y los minoristas, existe una diferencia considerable entre los precios de importación y los precios al por menor,
-
con la hipótesis más pesimista, en caso de que la carga de las medidas antidumping se distribuyera uniformemente entre los importadores, los minoristas y los consumidores, es decir, 1/3 para cada uno de ellos, el consumidor tendría que pagar una subida de menos de medio euro por su tabla de planchar, un bien duradero que tiene una vida útil de al menos cinco años, lo cual debe compararse con un aumento de precio total de aproximadamente el 500 %, como se expone en el guión anterior,
-
procede señalar que el consumidor parece no haberse beneficiado de la reciente afluencia de las importaciones a bajo precio, ya que los precios al por menor no han bajado como reacción a estos bajos precios de importación; por tanto, no hay ninguna razón para creer que los precios al por menor cambiarían en caso de que se establezcan medidas antidumping.
(149)
A la vista de lo anterior, es muy probable que, en caso de que las medidas antidumping tuvieran alguna incidencia financiera, esta fuera insignificante. Por otra parte, en caso de que no se establecieran medidas antidumping, es muy probable que desaparecería la producción comunitaria y es posible que disminuyera la elección de tipos de productos disponibles para los consumidores.
(150)
Por tanto, se concluye provisionalmente que no es probable que el establecimiento de las medidas sea contrario al interés de los consumidores comunitarios de tablas de planchar.
6.4. Interés de los distribuidores/minoristas
(151)
No se recibió ninguna observación de los distribuidores/minoristas o de sus organizaciones en esta fase de la investigación. Sin embargo, se sabe que, actualmente, las tablas de planchar se venden principalmente en grandes cadenas minoristas, es decir, en hipermercados y supermercados. Por tanto, es muy probable que, para la mayoría de los distribuidores y minoristas, el producto afectado no represente más que una parte insignificante de su volumen de negocios. Teniendo esto en cuenta así como el elevado margen de beneficio que aplican normalmente (véase el considerando 148), se concluye de forma provisional que, probablemente, ninguna medida tendría repercusiones negativas sobre su situación.
6.5. Interés de los importadores no vinculados en la Comunidad
(152)
Dos importadores y un operador comercial vinculado con uno de dichos importadores respondieron al cuestionario. Además, cuatro importadores transmitieron determinada información y algunas observaciones en los plazos establecidos. Estas empresas, en su conjunto, representan más del 20 % de las importaciones totales en la Comunidad. Todos ellos se opusieron al establecimiento de medidas contra China, pero no todos se opusieron a las medidas relativas a Ucrania.
(153)
La situación de los importadores que presentaron observaciones varía en función de su tamaño y de la importancia del producto afectado en sus operaciones. Como se ha señalado anteriormente, algunas de estas empresas son o fueron productores tradicionales, pero, en una jugada defensiva, cambiaron de actividad principal y actúan, principal o exclusivamente, como importadores. Estas empresas normalmente producen o importan una gama completa de otros electrodomésticos y las tablas de planchar representan una fracción de su negocio. En el caso de un antiguo productor muy importante, que se ha convertido recientemente en un importador notable de tablas de planchar chinas, se calculó provisionalmente que, en el período de investigación, las tablas de planchar representaron menos del 4 % de su volumen de negocios. Además, esta empresa se expresó solo contra las medidas relativas a China, pero no contra las relativas a Ucrania, ya que no importaba de este último país. Asimismo, se constató que también compraba tablas de planchar a productores comunitarios. Teniendo en cuenta las distintas fuentes de suministro de la empresa en cuestión, y en caso de que la empresa no pueda transmitir 1/3 del derecho antidumping a los minoristas (véase el considerando 148), se calcula que el impacto sobre su margen bruto en las tablas de planchar no será superior al 10 %. Sin embargo, se debe señalar que la información recibida en esta fase no permitió un cálculo exacto. Asimismo, debe recordarse que el aumento de precio de dichos importadores también parece ser considerable. Si bien continuará la investigación sobre la situación de tales importadores, se ha llegado a la conclusión de que las medidas provisionales no afectarían de forma importante a su actividad empresarial.
(154)
Un importador que cooperó produce fundas para tablas de planchar y las vende junto con las tablas de planchar importadas. Se adujo que cualquier derecho antidumping sobre las importaciones de tablas de planchar afectaría también a la producción de las fundas y tendría, por tanto, un impacto significativo en el volumen de negocios de esta empresa. Sin embargo, se observa que las fundas de tablas de planchar también se venden por separado y que el establecimiento de medidas antidumping no afectaría a dichas ventas. También se observa que las ventas de tablas de planchar no representaron más que el 10 % de su volumen de negocios. Por tanto, el impacto de las medidas provisionales en la actividad de la empresa en cuestión tampoco sería significativo.
(155)
Además, la mayoría de los importadores, que también comercian o comerciaban con productos comunitarios, admitieron que no les convendría llegar a depender por completo de las tablas de planchar importadas -en este contexto se señaló, en particular, a China- y confirmaron que prefieren tener fuentes de suministro alternativas. La mejor forma de garantizarlo es eliminar las prácticas de dumping para que la industria de la Comunidad continúe existiendo.
(156)
Teniendo en cuenta lo anterior así como los elementos resumidos en el considerando 148, en particular los elevados aumentos de precio y el hecho de que el coste adicional del derecho será inferior a medio euro por unidad, se concluye provisionalmente que las medidas antidumping no tendrían un impacto negativo en la situación de los importadores no vinculados de tablas de planchar en la Comunidad, si bien es probable que el peso recaiga más en algunos de ellos que en los minoristas. En cualquier caso, antes de llegar a conclusiones definitivas, se tendrán en cuenta todos los comentarios.
6.6. Conclusión sobre el interés de la Comunidad
(157)
El análisis anterior ha mostrado que a la industria de la Comunidad le interesa que se establezcan medidas, ya que se prevé que estas medidas, al menos, contengan el elevado nivel de importaciones a precios objeto de dumping de las que se ha comprobado que tienen una repercusión negativa significativa en la situación de la industria de la Comunidad. Se espera que los demás productores comunitarios se beneficien también de esas medidas.
(158)
El análisis también demostró que no es probable que los consumidores se vean afectados desde el punto de vista financiero por ninguna medida antidumping. En el peor de los casos, tendrán que pagar una subida de menos de medio euro por un bien duradero. Por otra parte, si no se tomaran medidas, la elección de los consumidores podría verse afectada negativamente, ya que las tablas de planchar comunitarias pueden desaparecer del mercado.
(159)
Los distribuidores y los minoristas pueden ver aumentar los precios de compra del producto afectado, pero probablemente no se verán afectados de forma significativa por las medidas, habida cuenta de sus grandes márgenes.
(160)
Es probable que sobre los importadores del producto afectado recaiga una carga algo superior a la de los minoristas. Sin embargo, mantendrían los beneficios de varias fuentes de suministro y evitarían llegar a depender de las importaciones, lo que, con toda probabilidad, ocurriría en caso de que no se establecieran medidas.
(161)
Una vez tenidos en cuenta todos los factores, se considera que el establecimiento de medidas, es decir, la eliminación del dumping perjudicial, permitiría a la industria de la Comunidad mantener su actividad y que los efectos negativos que las medidas pueden tener en otros operadores económicos de la Comunidad no son desproporcionados con respecto a los efectos beneficiosos que reportaría a la industria de la Comunidad.
(162)
Habida cuenta de todo lo anterior, se concluye provisionalmente que, en este caso, no existe ninguna razón convincente de interés comunitario para no establecer medidas antidumping.
7. MEDIDAS ANTIDUMPING PROVISIONALES
(163)
Habida cuenta de las conclusiones provisionales alcanzadas respecto al dumping, el perjuicio resultante y el interés de la Comunidad, deben establecerse medidas provisionales sobre las importaciones del producto afectado procedentes de China y Ucrania para evitar que las importaciones objeto de dumping sigan causando un perjuicio a la industria de la Comunidad.
7.1. Nivel de eliminación del perjuicio
(164)
El nivel de las medidas antidumping provisionales deberá ser suficiente para eliminar el perjuicio que causan las importaciones objeto de dumping a la industria de la Comunidad, sin sobrepasar los márgenes de dumping constatados.
(165)
Al calcular el importe del derecho necesario para eliminar los efectos del dumping perjudicial, se consideró que las medidas debían permitir a la industria de la Comunidad cubrir sus costes y obtener un beneficio antes de impuestos que pudiera razonablemente lograrse en condiciones normales de competencia, es decir, en ausencia de importaciones objeto de dumping. El margen de beneficios antes de impuestos que sirvió de referencia para este cálculo fue del 7 % del volumen de negocios. Se demostró que este era el nivel de beneficio que podía esperarse razonablemente en ausencia de dumping perjudicial, ya que era el beneficio de la industria de la Comunidad antes de que las importaciones chinas y ucranianas en la Comunidad empezaran a aumentar notablemente durante el período considerado. Sobre esta base, se calculó un precio no perjudicial para la industria de la Comunidad del producto similar. El precio no perjudicial se obtuvo añadiendo el margen de beneficio del 7 % antes citado al coste de producción.
(166)
A continuación se determinó el incremento de precios necesario comparando la media ponderada de los precios de importación, tal como se ha establecido en los cálculos de la subcotización, con el precio no perjudicial de los productos vendidos por la industria de la Comunidad en el mercado comunitario. Las posibles diferencias resultantes de esta comparación se expresaron después en porcentaje del valor cif medio de importación. Estas diferencias eran, para todos los productores exportadores chinos que cooperaron, superiores los márgenes de dumping constatados. En el caso de Ucrania, el nivel de eliminación del perjuicio estaba por debajo del margen de dumping constatado para el único productor exportador.
7.2. Medidas cautelares
(167)
Habida cuenta de lo anterior y de conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, se considera que deben establecerse medidas antidumping provisionales sobre las importaciones originarias: i) de China, al nivel de los márgenes de dumping constatados, y ii) de Ucrania, al nivel de eliminación del perjuicio.
(168)
Sobre la base de lo anterior, el tipo del derecho antidumping provisional aplicable para
País
Empresa
Derecho antidumping
China
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
Todas las demás empresas
38,1 %
Ucrania
Todas las empresas
10,3 %
(169)
Los tipos de derechos antidumping de cada empresa especificados en este Reglamento se establecieron sobre la base de las conclusiones de la presente investigación. Por lo tanto, reflejan la situación constatada durante la investigación con respecto a estas empresas. Estos tipos de derecho (por oposición al derecho nacional aplicable a «todas las demás empresas») son aplicables exclusivamente a las importaciones de productos originarios del país afectado y producidos por las empresas y, por lo tanto, por las personas jurídicas específicas citadas. Los productos importados producidos por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre y dirección, incluidas las entidades vinculadas a las mencionadas expresamente, no podrán beneficiarse de estos tipos y estarán sujetas al tipo del derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(170)
Cualquier solicitud de aplicación de estos tipos de derecho antidumping individuales (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o de venta) debe enviarse inmediatamente a la Comisión (3) con toda la información pertinente, en especial cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción y las ventas interiores y de exportación derivada, por ejemplo, de dicho cambio de nombre o dicho cambio en las entidades de producción y venta. La Comisión, cuando así proceda, y tras consultar al Comité consultivo, modificará en consecuencia el Reglamento, poniendo al día la lista de empresas que se beneficiarán de los tipos de derecho individuales.
(171)
Con el fin de garantizar una aplicación adecuada del derecho antidumping, el nivel del derecho residual no debería aplicarse únicamente a los productores exportadores que no cooperaron, sino también a los productores que no tuvieron exportaciones a la Comunidad durante el período de investigación. No obstante, se invita a tales empresas, en caso de que cumplan los requisitos del artículo 11, apartado 4, del Reglamento de base, a que presenten una solicitud de reconsideración con arreglo al mencionado artículo con el fin de que su situación se examine individualmente.
8. DISPOSICIÓN FINAL
(172)
En aras de una gestión correcta, debe fijarse un período en el cual las partes interesadas que se dieron a conocer dentro del plazo especificado en el anuncio de inicio puedan dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar ser oídas. Por otra parte, es preciso señalar que las conclusiones sobre el establecimiento de derechos a efectos del presente Reglamento son provisionales y susceptibles de reconsideración con motivo del establecimiento del derecho definitivo.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de tablas de planchar, sean o no de sujeción independiente, con o sin absorción de vapor, plano calefactor y función de soplado, incluidas las tablas para mangas, y las partes esenciales de estas, es decir, las patas, el plano superior y el apoyo de hierro, originarias de la República Popular China y de Ucrania, clasificadas en los códigos NC ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 y ex 8516 90 00 (códigos TARIC 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 y 8516900051).
2. El tipo del derecho antidumping provisional aplicable al precio neto franco frontera de la Comunidad de los productos fabricados por las empresas enumeradas a continuación, no despachados de aduana, será el siguiente:
País
Empresa
Derecho antidumping
Código TARIC adicional
China
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou
0 %
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
A786
Todas las demás empresas
38,1 %
A999
Ukraine
Todas las empresas
10,3 %
-
3. El despacho a libre práctica en la Comunidad del producto mencionado en el apartado 1 estará sujeto a la constitución de una garantía, equivalente al importe del derecho provisional.
4. A menos que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 del Reglamento (CE) no 384/96, las partes interesadas podrán solicitar que se les informe de los principales hechos y consideraciones en función de los cuales se ha adoptado el presente Reglamento, dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar ser oídas por la Comisión en el plazo de un mes a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
De conformidad con el artículo 21, apartado 4, del Reglamento (CE) no 384/96, las partes afectadas podrán realizar observaciones respecto a la aplicación del presente Reglamento en el plazo de un mes a partir de la fecha de su entrada en vigor.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El artículo 1 del presente Reglamento se aplicará durante un período de seis meses.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 30 de octubre de 2006.