РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1071/2007 НА КОМИСИЯТА
от 18 септември 2007 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на кокс от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм (кокс 80+) с произход от Китайската народна република
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. относно защитата срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1), („Основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 20 декември 2006 г. в съответствие с член 5 от Основния регламент Комисията обяви чрез известие („известие за започване на процедура“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Общността на кокс от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм („кокс 80+“) с произход от Китайската народна република („КНР“ или „разглежданата страна“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 20 ноември 2006 г. от трима производители от Общността („жалбоподателите“), представляващи значителен дял, в този случай повече от 30 %, от общото производство на кокс 80+ в Общността. В жалбата се съдържат prima facie доказателства за дъмпинга на посочения продукт и за нанесената материална вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на процедурата.
(3)
Посоченият продукт вече е бил обект на антидъмпингови мерки от юни 2000 г. до 2004 г. Мерките са били наложени временно с Решение № 1238/2000/ЕОВС на Комисията (3) и окончателно с Решение № 2730/2000/ЕОВС на Комисията (4) („предходните мерки“), но са били временно отменени през март 2004 г. с Решение 2004/264/ЕО на Комисията (5) в резултат на временни промени в пазарните условия. Временното прекратяване е било удължено с Регламент (ЕО) № 2117/2004 на Съвета (6) до 15 декември 2005 г., когато валидността на мерките е изтекла.
2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално уведоми производителите, подали жалбата, както и други известни производители от Общността, представителите на КНР, производителите в КНР, осъществяващи износ, вносителите/търговците и потребителите, както и асоциациите, за които е известно, че ще бъдат засегнати от започването на процедурата. Заинтересованите страни са получили възможност да изразят своето мнение в писмена форма и да изискат изслушване в срока, определен в известието за откриване на процедура. Един износител от КНР, както и производители, потребители и един вносител в Общността изразиха писмено своите становища. Всички страни, които подадоха молби в определения срок и изтъкнаха основателни причини да бъдат изслушани, бяха изслушани.
(5)
С оглед на явно големия брой производители - износители и вносители, участващи в разследването, в известието за започване на процедура бяха предвидени техники за изготвяне на представителна извадка в съответствие с член 17 от Основния регламент.
(6)
За да може Комисията да реши дали ще има необходимост от представителна извадка и ако се окаже, че това е необходимо - да подбере тази извадка, производителите износители и вносителите бяха приканени да се представят и да предоставят информацията, посочена в известието за започване на процедура. Само един производител износител изрази желание да сътрудничи. Впоследствие беше решено, че не е необходима представителна извадка.
(7)
По отношение на вносителите на кокс 80+ и с оглед на факта, че само един вносител изрази желание да сътрудничи, бе решено, че не е необходима представителна извадка.
(8)
С цел да се позволи на единствения сътрудничещ производител износител от КНР да подаде молба за третиране според условията на пазарна икономика („ТУПИ“) съгласно член 2, параграф 7 от Основния регламент или за индивидуално третиране („ИТ“) съгласно член 9, параграф 5 от Основния регламент, Комисията изпрати формуляр за молба за ТУПИ/ИТ на единствената китайска компания, оказваща сътрудничество. Този производител износител не поиска нито ТУПИ, нито ИТ.
(9)
Комисията изпрати въпросници на всички известни заинтересовани страни, както и на всички компании, които се представиха в рамките на срока, посочен в известието за започване на процедура. Отговори бяха получени от единствения сътрудничещ китайски производител износител, от пет производители от Общността, от един вносител и от 36 потребители. Освен това няколко потребители предоставиха коментари, без да отговорят на въпросника. Отговори бяха предоставени също и от Европейската леярска асоциация (CAEF), действаща също от името на своите членове и представляваща националните леярски асоциации на 17 държави-членки на ЕС.
(10)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за предварителното определяне на дъмпинга, за произтичащите вреди и интереса на Общността. Бяха посетени следните дружества с цел проверка:
a)
Производители от Общността
-
Industrial Química del Nalón, S.A., Oviedo, Asturias, Испания,
-
Industrias Doy Manuel Mórate, S.L., Oviedo, Asturias, Испания,
-
Italiana Coke SpA, Savona, Италия,
-
OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, Чешка република,
-
Productos de Fundición, S.A., Baracaldo, Vizcaya, Испания;
б)
Несвързан вносител в Общността
-
ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Германия;
в)
Потребители в Общността
-
Rockwool International A/S и неговото дъщерно предприятие Rockwool A/S, Дания; и двете в Hedehusene, Дания;
-
Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co, Stadttalendorf, Германия.
(11)
При отсъствието на заявления за ТУПИ или ИТ и тъй като следва да бъде установена нормална стойност за производителите износители в КНР въз основа на данни от избраната държава аналог, бяха посетени следните компании с цел проверка на място:
Производители от държавата аналог САЩ
-
Tonawanda Coke Co., Ню Йорк,
-
Erie Coke Co., Пенсилвания.
3. Период на разследване
(12)
Разследването на дъмпинга и вредите обхвана периода от 1 октомври 2005 г. до 30 септември 2006 г. („период на разследване“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредите, обхвана периода от 1 януари 2003 г. до края на ПР („разглеждания период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(13)
Разглежданият продукт е кокс от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм („кокс 80+“) с произход от Китайската народна република („разглежданият продукт“), обикновено деклариран под код по КН ex 2704 00 19.
(14)
Коксът от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм (кокс 80+) се произвежда от битуминозни въглища, които представляват органична седиментна скала, извличана от земята. Стоманодобивната индустрия използва предимно кокс с малък и среден размер (кокс 80-; наричан също „високопещен кокс“), докато индустриите за производство на чугун и изолационни материали използват кокс с голям размер (кокс 80+; наричан също „леярски кокс“) за своите вагрянки. И двата вида кокс попадат под един и същи код по КН.
(15)
Разследването показа, че всички видове от разглеждания продукт, независимо от разликите в качествата на въглищните суровини, в производствените методи и размерите, притежават еднакви основни технически и химични характеристики и се използват като горивен агент в топилните пещи.
(16)
Следователно се стига до заключението, че разглежданият продукт е леярски кокс с произход от КНР, а именно вид кокс от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм, използван в топилните пещи. Друго направено заключение е, че всички видове леярски кокс представляват един продукт, тъй като притежават еднакви основни технически и химични характеристики и имат еднакво приложение.
2. Подобен продукт
(17)
Разследването показа, че произвежданият и продаван в Общността кокс 80+ от индустриалните предприятия на Общността, този, произвеждан в КНР и продаван за износ в Общността, и произвежданият и продаван в държавата аналог (САЩ) имат еднакви основни физични, технически и химични характеристики и приложения. Следователно те се считат за подобни по смисъла на член 1, параграф 4 от Основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Сътрудничество
(18)
Както е посочено в съображение 6 по-горе, само един китайски производител износител оказа сътрудничество в хода на процедурата. Експортните продажби, осъществявани от този производител износител, представляваха по-малко от 30 % от общия обем на вноса на кокс 80+ с произход от Китай, продаван в Общността през ПР. Ето защо беше направено заключението, че нивото на сътрудничество е много ниско. Представителите на КНР бяха информирани, че подобно ниско ниво на сътрудничество може да доведе до прилагане на член 18 от Основния регламент.
2. Нормална стойност
a) Държава аналог
(19)
В известието за откриване на процедура беше предвидено САЩ да бъдат използвани като подходяща държава аналог с цел установяване на нормална стойност за КНР, като заинтересованите страни бяха поканени да изразят своето мнение относно уместността на този избор. В това отношение не бяха получени коментари или възражения от никоя от страните.
(20)
САЩ имат относително голям и отворен вътрешен пазар за кокс 80+ с пет вътрешни производители (през ПР) и достатъчно ниво на внос. Освен това за производството на разглеждания продукт се използват процеси, сходни с тези в КНР.
(21)
Беше разгледано доколко подходящи са и други държави, считани за възможни производители на кокс 80+. По отношение на Австралия, единствената страна, в която бяха открити данни за производство на разглеждания продукт, информацията, предоставена от единствения австралийски производител показа, че вътрешният пазар на Австралия е силно ограничен.
(22)
Въз основа на горното се стигна до заключението, че САЩ са подходящ избор на държава аналог. Съответно беше потърсено и сътрудничеството на Американската асоциация на производителите на кокс.
б) Определяне на нормалната стойност
(23)
Съгласно член 2, параграф 7 от Основния регламент нормалната стойност беше установена на базата на проверената информация, получена от две сътрудничещи компании от САЩ.
(24)
Що се отнася до определянето на нормалната стойност, Комисията първо установи, в съответствие с член 2, параграф 2 от Основния регламент, че вътрешните продажби на независими потребители на подобния продукт, произведен от двамата сътрудничещи производители в САЩ, са били представителни, тоест че общият обем на тези продажби е представлявал най-малко 5 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Общността. Във връзка с това следва да бъде отбелязано също, че разглежданият продукт се състои от един-единствен вид продукт.
(25)
Впоследствие Комисията проучи дали горепосочените продажби на вътрешния пазар могат да бъдат считани за осъществени в обичайния ход на търговията съгласно член 2, параграф 4 от Основния регламент. Беше установено, че над 95 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са донесли печалба.
(26)
В резултат на това нормалната стойност беше установена като среднопретеглената стойност на цените франко завода за продажба на вътрешния пазар, предназначени за несвързани потребители, на двамата сътрудничещи производители от САЩ.
3. Експортна цена
(27)
Предвид ограниченото сътрудничество от страна на КНР експортната цена беше основана предимно на най-добрата налична информация съгласно член 18 от Основния регламент. От януари 2006 г. насам не съществува конкретен код по ТАРИК за кокс 80+. В резултат на това стойностите от Евростат не можеха да бъдат използвани за изчисление на китайските експортни цени на кокс 80+ или на обема през ПР. Независимо от това подробна информация относно количествата и цените на кокс 80+, внесени от Китай през ПР, можеше да бъде получена от митническите органи на внасящите продукта държави-членки.
(28)
Тъй като информацията, отнасяща се до вноса на разглеждания продукт през ПР, представлява най-добрата налична информация съгласно член 18 от Основния регламент, тя беше използвана за оценяване на обема и цената на износа от Китай през ПР. Предвид факта обаче, че единственият производител износител беше предоставил информация относно експортните цени, тези данни също бяха отчетени и беше установено, че съответстват на информацията, получена от гореспоменатите митнически органи. Среднопретеглената нетна стойност на експортните цени франко завода, определена на базата на тези данни, беше 107,73 EUR за метричен тон.
4. Сравнение
(29)
Сравнението между нормална стойност и експортна цена беше направено на базата на цените франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени под формата на корекции разликите, отразяващи се върху цената и нейната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от Основния регламент. Бяха направени и съответните корекции по разликите във физичните характеристики, отстъпките, разходите за транспорт и застраховка, опаковка, разходи по кредити и след продажбата, където беше счетено за целесъобразно и обосновано от проверени данни.
(30)
Единственият сътрудничещ китайски производител износител твърдеше, че разглежданият продукт, внасян от КНР през ПР, е бил с различно качество от подобния продукт, произвеждан в държавата аналог, и изиска допълнителни проверки преди действителната му продажба.
(31)
Бяха сравнени изискванията за качеството по отношение на химичния състав и размерите на разглеждания продукт и на подобния продукт, произвеждан в държавата аналог, и бяха коригирани откритите различия в качеството. По отношение на проверката в Европа не беше необходима корекция, тъй като тази операция се извършва след определянето на стойността CIF, която представлява основата за определяне на експортната цена франко завода.
5. Дъмпингов марж
(32)
Дъмпинговият марж беше установен на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност франко завода и среднопретеглената експортна цена франко завода в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от Основния регламент. Дъмпинговият марж за страната, изразен като процент от цената CIF на граница на Общността без платено мито, е 53,3 %.
Г. ВРЕДА
1. Общо
(33)
Както е посочено в съображение 3 по-горе, през 2000 г. бяха наложени антидъмпингови мерки върху вноса на кокс 80+ с произход от КНР. Тези мерки бяха временно прекратени през март 2004 г., а валидността им изтече през декември 2005 г. Следователно в началото на разглеждания период са съществували мерки върху вноса от разглежданата страна.
2. Продукция на Общността и производство на Общността
(34)
В рамките на Общността подобният продукт се произвежда от седем производители. Продукцията на тези седем производители от Общността следователно съставлява продукцията на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 от Основния регламент.
(35)
Общо пет от тези седем производители изявиха желание за сътрудничество в процедурата в рамките на периода, посочен в известието за започване на процедура, и действително сътрудничиха при разследването. Тези пет производители осъществяват голям процент от общото производство на подобния продукт в Общността, в този случай около 75 %. Петте сътрудничещи производители следователно съставляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1, и член 5 параграф 4 от Основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „производство на Общността“. Другите двама производители от Общността ще бъдат наричани по-долу „другите производители от Общността“. Тези двама производители от Общността не се противопоставиха на жалбата.
3. Потребление в Общността
(36)
Потреблението в Общността беше установено на базата на обема на продажбите на собствено производство от производството на Общността, предназначено за общностния пазар, информацията относно обема на продажбите в ЕО, получена от другите производители от Общността и проверена спрямо прогнозните стойности на общностните индустриални производители, и информацията от потребителите, както и на базата на обемите на вноса. По отношение на обема на китайския внос през 2006 г. нямаше код по ТАРИК за кокс 80+, поради което няма налични данни от Евростат. По тази причина обемът на вноса през ПР беше условно установен на базата на подробна информация, получена от митническите органи на ЕО, както е посочено в съображение 27 по-горе. За 2003 г. и 2005 г. обемите на вноса бяха определени условно на базата на данните от Евростат, които бяха сравнени с пазарните данни, получени по време на разследването от потребители и вносители. Що се отнася до 2004 г., данните от Евростат относно обема на вноса са в остро противоречие с пазарната информация, получена от производителите, вносителите и потребителите по време на разследването. В действителност, въпреки че пазарната информация показва, че през 2004 г. обемът на китайския внос е бил малък, данните от Евростат, от друга страна, разкриват значително увеличаване на този внос през същата година. Ето защо изглежда вероятно, че след временното преустановяване на предишните мерки през март 2004 г. вносителите са декларирали известно количество кокс 80- по код по ТАРИК за кокс 80+ и следователно данните на Евростат не дават точна представа за обема на вноса през 2004 г. По тази причина и предвид силно ограниченото сътрудничество от страна на китайските производители износители и вносителите в Общността, на този етап от разследването обемът на вноса за 2004 г. беше установен на базата на информацията, предоставена в жалбата, съответстваща на информацията, получена от вносителите и потребителите по време на разследването. Комисията ще продължи разследването на обема на вноса, преди да бъдат направени окончателни заключения.
(37)
На базата на горепосоченото беше установено, че потреблението в Общността се е увеличило през разглеждания период, като през ПР общностният пазар на разглеждания продукт и на подобния продукт е бил с приблизително 25 % по-голям от 2003 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Общо потребление в ЕО (хиляди тонове) (обхват) (7)
1 100-1 500
1 300-1 700
1 350-1 750
1 400-1 800
Индекс (2003 = 100)
100
119
122
125
4. Внос от разглежданата страна
а) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(38)
Въз основа на информацията от митническите органи и от сътрудничещите страни КНР е представлявала единственият източник на внос на разглеждания продукт в ЕО през целия разглеждан период. По тази причина се приема, че целият обем на вноса в ЕО през разглеждания период е с произход от КНР.
(39)
На базата на фактите на този етап, описани в съображение 36 по-горе, беше установено, че обемът на китайския внос на разглеждания продукт в Общността се е увеличил с 45 % от 2003 г. (около 311 хиляди тона) до ПР (повече от 452 хиляди тона).
(40)
Пазарният дял на вноса от разглежданата страна се е увеличил от 24 % през 2003 г. на 28 % през ПР, тоест с 4 процентни пункта. През ПР пазарният дял на вноса от разглежданата страна се е увеличил с 3 процентни пункта в сравнение с 2005 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Обем на вноса от КНР (в тонове)
310 755
150 000
386 485
452 011
Индекс (2003 = 100)
100
48
124
145
Пазарен дял на вноса от КНР
24 %
10 %
25 %
28 %
б) Цени
(41)
Тъй като няма данни от Евростат относно вноса от Китай на разглеждания продукт за 2006 г. (виж съображение 36 по-горе), както и предвид силно ограниченото сътрудничество от страна на китайските производители износители и вносителите в Общността, средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от КНР за ПР е установена условно на базата на подробната информация, получена от митническите органи на ЕО, както е посочено в съображение 27 по-горе. За периода 2003-2005 г. средната импортна цена е определена условно на базата на данните от Евростат, които съответстват на разкритията от разследването. Беше отбелязано, че що се отнася до данните на Евростат за 2004 г., въпреки че изглеждат неточни по отношение на обема на вноса (виж съображение 36 по-горе), по отношение на импортните цени данните на Евростат за 2004 г. съответстват на разкритията от разследването, както и на сравненията, извършени между ценовите тенденции при кокс 80+ и кокс 80- по отношение на цените на вноса през целия разглеждан период. Следователно данните на Евростат са използвани условно, с цел да се установят цените на вноса и за 2004 г. Независимо от това Комисията ще продължи да проучва цените на вноса, преди да бъдат направени окончателни заключения.
(42)
Въз основа на горепосочените данни средната вносна цена на разглеждания продукт с произход от КНР се е повишила повече от два пъти от 2003 г. (122 EUR/тон) до 2004 г. (275 EUR/тон), но се е понижила значително през 2005 г. (224 EUR/тон), тенденция, която е продължила през ПР (156 EUR/тон). Изразено в проценти, цените са се понижили с 35 % от 2004 г. до ПР; въпреки това цените са се повишили с 27 % през целия разглеждан период (2003 г. - ПР).
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Средна цена CIF на граница на Общността на вноса от КНР (EUR/тон)
122
275
224
156
Индекс (2003 = 100)
100
225
184
127
в) Подбиване на цените
(43)
При определянето на подбиването на цените бяха анализирани ценовите данни, отнасящи се до ПР. Съответстващите продажни цени на производството на Общността представляваха нетни цени за независими клиенти след удръжка на отстъпки и намаления. Където беше необходимо, тези цени бяха коригирани до ниво франко завода, тоест без разходите за превоз в Общността. Цените на разглеждания внос, базирани на наличните данни, както е посочено в съображение 41 по-горе, бяха коригирани, където е необходимо, до цената CIF на границата на Общността чрез подходяща корекция на разходите след вноса (разходи за проверки и разходи за освобождаване от митница), направени от вносителите в Общността.
(44)
Сравнението показа, че през ПР разглежданият продукт с произход от КНР се е продавал в Общността при цени, които са подбивали продажните цени на производството на Общността, изразени като процент от последните, с 10,2 %.
5. Състояние на индустрията на Общността
(45)
В съответствие с член 3, параграф 5 от Основния регламент Комисията разгледа всички икономически фактори и индекси, които имат отношение към състоянието на производството на Общността през разглеждания период.
а) Производство
(46)
От приблизително ниво 824 000 тона през 2003 г. произведената продукция на Общността се е повишила до връхна точка от приблизително 1 017 000 тона през 2004 г., преди да намалее през 2005 г. и отново да се повиши леко през ПР. Значителното повишение в произведената продукция на Общността през 2004 г. може да бъде обяснено чрез слабото предлагане на пазара поради ниския внос от КНР, както и чрез закриването на други заводи, произвеждащи кокс 80+ в Общността. Като цяло производството се е повишило през разглеждания период с 18 % до около 971 000 тона през ПР.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Производство (в тонове)
823 728
1 016 682
953 522
971 137
Индекс (2003 = 100)
100
123
116
118
б) Производствен капацитет и коефициент на използваемост на капацитета
(47)
Производственият капацитет на индустрията на Общността се стабилизира на ниво от около 1,1 милиона тона през разглеждания период. Коефициентът на използваемост на капацитета е бил 75 % през 2003 г. Този коефициент се е повишил до 93 % през 2004 г., намалял е леко до 87 % през 2005 г. и отново се е повишил до 89 % през ПР. Следва да се отбележи, че за това производство по-конкретно се счита, че неговият коефициент на използваемост на производствения капацитет е относително постоянен, тъй като производственият процес е непрекъсваем.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Производствен капацитет (в тонове)
1 092 472
1 092 472
1 092 472
1 092 472
Индекс (2003 = 100)
100
100
100
100
Използваемост на капацитета
75 %
93 %
87 %
89 %
Индекс (2003 = 100)
100
123
116
118
в) Обем на продажбите
(48)
Обемът на продажбите на произведената собствена продукция на Общността към несвързани клиенти на пазара на Общността значително се е повишил през 2004 г. (40 %), но е отбелязал спад през 2005 г. (намаление с 12 процентни пункта) и ПР (намаление с още 3 процентни пункта). Като цяло обемът на продажбите се е увеличил с 25 % за целия разглеждан период, тоест с процент, съответстващ на растежа на потреблението в Общността.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Обем на продажбите в ЕО (в тонове)
658 641
921 347
845 688
825 013
Индекс (2003 = 100)
100
140
128
125
г) Пазарен дял
(49)
Пазарният дял на производството на Общността през разглеждания период остава относително стабилен - около 51 % както през 2003 г., така и през ПР. През 2004 г. е достигнат връх в резултат на недостатъчния внос от Китай. По този начин производството на Общността е имало възможност да извлече изгода от пазарния ръст през целия разглеждан период, тоест от повишеното потребление в Общността, запазвайки своя пазарен дял. Що се отнася до ПР обаче производството на Общността е изгубило около 2,5 % от своя пазарен дял в сравнение с 2005 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Пазарен дял на производството на Общността
51,2 %
60,3 %
53,8 %
51,3 %
Индекс (2003 = 100)
100
118
105
100
д) Растеж
(50)
Между 2003 г. и ПР, когато потреблението в Общността се е повишило с 25 процентни пункта, обемът на продажбите на производството на Общността на общностния пазар се е увеличил с еквивалентна стойност и по този начин неговият пазарен дял е останал стабилен. През същия период пазарният дял на дъмпинговия внос е нараснал с приблизително 4 процентни пункта, които съответстват на около 141 000 тона, продадени на общностния пазар.
е) Продажни цени в Общността
(51)
Средните единични цени на продажбите на производството на Общността на несвързани клиенти са се повишили значително от 2003 г. (154 EUR/тон) до 2005 г. (244 EUR/тон), след това са намалели през ПР, но са се задържали на ниво, по-високо с 29 % от 2003 г. (199 EUR/тон).
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Единична цена на пазара на ЕО (EUR/тон)
154
192
244
199
Индекс (2003 = 100)
100
125
158
129
(52)
Предвид по-ниското ниво на цените на разглеждания внос, този внос несъмнено е фактор, засягащ продажните цени на производството на Общността.
ж) Материални запаси
(53)
Нивото на материалните запаси на производството на Общността в края на периода се е увеличило значително през разглеждания период. Първоначално запасите са се увеличили с 29 % през 2004 г., след това с 41 процентни пункта през 2005 г. и с 88 процентни пункта през ПР. Нивото на материалните запаси в сравнение с годишния обем на производството въпреки това е сравнително незначително (около 3,5 % през 2003 г. и 7,6 % през ПР). Тъй като обемът на продажбите на производството на Общността в ЕО се е увеличил като цяло през разглеждания период, както е посочено в съображение 48 по-горе, повишаването на материалните запаси в края на периода се обяснява с намаляването на експортните продажби на производството на Общността през разглеждания период, както е посочено в съображение 70 по-долу.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Материални запаси в края на периода
(в тонове)
28 761
37 007
48 834
74 127
Индекс (2003 = 100)
100
129
170
258
з) Инвестиции
(54)
Годишните инвестиции на индустрията на Общността в производството на подобния продукт са останали стабилни през разглеждания период, на ниво от около 9 милиона EUR годишно, с изключение на временен период с по-ниско ниво през 2004 г. Инвестициите на индустрията на Общността са насочени към поддръжката и обновяването на съществуващото оборудване (отчасти с цел изпълнение на определени законови изисквания на ЕС по отношение на околната среда), а не към повишаването на капацитета.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Нетни инвестиции (в хиляди EUR)
8 951
8 139
9 059
9 070
Индекс (2003 = 100)
100
91
101
101
и) Рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за натрупване на капитал
(55)
През разглеждания период производствената рентабилност на Общността, изразена като процент от нетните продажби, се е повишила значително от 2003 г. (11 %) до 2005 г. (18 %), но положението драматично се е променило през ПР, когато производството на Общността е започнало да регистрира загуби (- 1 %). Драматичният спад в рентабилността, засегнал производството на Общността, се дължи на рязкото понижаване на продажните цени между 2005 г. и ПР.
(56)
Възвръщаемостта на инвестициите („ВИ“), изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, като цяло следва тенденцията в рентабилността.
(57)
По отношение на паричния поток, генериран от производството на Общността, беше открита подобна отрицателна тенденция в резултат на значителното цялостно влошаване на финансовото състояние на производството на Общността през ПР.
(58)
Производството на Общността не е отчело действителни затруднения при натрупването на капитал. Въпреки това, поради специфичния характер на това производство, тоест, че производственият процес не може да бъде спрян, без да бъдат разрушени пещите, спирането на някои пещи и повторното им включване в производствения процес би изисквало значителни допълнителни инвестиции (възлизащи приблизително на 2 милиона EUR на пещ според производители от Общността). Производителите от Общността считат, че способността за набиране на допълнителен капитал за подобни инвестиции ще бъде ограничена, освен ако инвеститорите могат да разчитат на рентабилността на пазара на кокс 80+. Следователно производственият капацитет на производството на Общността по необходимост е фиксиран в значителна степен.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Рентабилност от продажбите в ЕО към несвързани клиенти (% от нетните продажби)
11 %
17 %
18 %
-1 %
Индекс (2003 = 100)
100
158
169
-8
ВИ (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестициите)
5 %
23 %
17 %
-9 %
Индекс (2003 = 100)
100
460
340
- 180
Паричен поток (в хиляди EUR)
17 641
13 633
34 600
4 669
Индекс (2003 = 100)
100
77
196
26
й) Заетост, производителност и заплати
(59)
Нивото на трудова заетост в производството на Общността се е повишило с 13 % от 2003 г. до ПР. При сравнение с повишеното производство, производителността на работната сила на производството на Общността, измерена като производителност (в тонове) на човек годишно, остава стабилна. Средногодишните разходи за труд на служител са се повишили с 9 % през разглеждания период.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Брой на служителите
680
754
734
767
Индекс (2003 = 100)
100
111
108
113
Производителност (тона/служител)
1 676
1 954
1 760
1 697
Индекс (2003 = 100)
100
117
105
101
Годишни разходи за труд на служител
(в хиляди EUR)
28
28
29
31
Индекс (2003 = 100)
100
100
105
109
к) Размер на дъмпинговия марж
(60)
Предвид обема, пазарния дял и цената на дъмпинговия внос, въздействието на размера на действителния дъмпингов марж върху производството на Общността не може да бъде пренебрегнато.
(61)
Както е посочено в съображение 3, предишните антидъмпингови мерки са били временно преустановени през март 2004 г., тъй като се е считало, че в резултат на временната промяна в пазарните условия няма вероятност вредата, свързана с вноса на разглеждания продукт с произход от КНР, да възникне отново. Периодът, през който бяха проучени обемите и цените на разглеждания продукт, беше от 1 октомври 2002 г. до 30 септември 2003 г. Временната отмяна е била продължена до декември 2005 г., когато изтича действието на мерките. При тези обстоятелства се счита, че предишният дъмпинг не е оказал съществено влияние върху състоянието на производството на Общността през разглеждания от настоящото разследване период.
6. Заключение относно вредите
(62)
Между 2003 г. и ПР обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт с произход от КНР се е увеличил с 45 %, а делът му на общностния пазар се е покачил с около 4 процентни пункта. Средните цени на дъмпинговия внос през разглеждания период са били по-ниски от тези на производството на Общността, с изключение на 2004 г. Освен това, през ПР цените на вноса от разглежданата страна са били значително по-ниски от тези на производството на Общността. Дъмпинговият марж в действителност е бил 10,2 %.
(63)
Повечето индикатори за вредите са имали положително развитие по отношение на производството на Общността до 2005 г. (въпреки че още през 2005 г. е наблюдавано известно понижение спрямо изключението 2004 г.), но през ПР започва тенденция на спад. Тази тенденция засяга особено финансовите индикатори на това производство и по-конкретно рентабилността: маржовете на печалбите в размер на 17-18 %, достигнати през 2004-2005 г., отбелязват драматичен спад през ПР и производството на Общността регистрира загуби. Отрицателни са тенденциите и при възвръщаемостта на инвестициите и паричните потоци. Този драстичен спад се дължи на рязкото понижаване на продажните цени между 2005 г. и ПР, когато средните продажни цени на подобния продукт, произвеждан от производството на Общността, са се понижили с около 19 %, засягайки по този начин неговата рентабилност.
(64)
Много други индикатори за вредите също са били засегнати от отрицателни тенденции между 2005 г. и ПР, макар и в по-малка степен от рентабилността: обемът на продажбите на производството на Общността е намалял с около 3 %, като самото производство е загубило 2,5 % от своя пазарен дял, а средните продажни цени са се понижили с 19 %. Обемът на производството, степента на използване на капацитета и заетостта, от друга страна, регистрират леко положително развитие от 2005 г. до ПР.
(65)
Предвид горепосоченото се стигна до временното заключение, че производството на Общността е претърпяла съществени вреди по смисъла на член 3, параграф 5 от Основния регламент.
Д. ПРИЧИННА ВРЪЗКА
1. Въведение
(66)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от Основния регламент Комисията провери дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреди на производството на Общността в степен, която може да бъде считана за съществена. Бяха проучени също и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли същевременно да нанесат вреди на производството на Общността, за да се гарантира, че възможните вреди, причинени от тези фактори, няма да бъдат приписани на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(67)
Между 2003 г. и ПР обемът на вноса на разглеждания продукт с произход от КНР се е повишил с 45 %, а делът му на общностния пазар се запазва на значителни нива през целия разглеждан период, тоест има стабилен пазарен дял в размер на 24 % или повече. През ПР този пазарен дял е бил 28 %. Средната цена на този внос се е повишила общо с 46 % между 2003 г. и ПР, но цените като цяло са били по-ниски от тези на производството на Общността през разглеждания период, с изключение на 2004 г. През ПР средната цена на вноса от КНР подбива средните цени на производството на Общността с 10,2 %. С цел да гарантира своето присъствие на вътрешния пазар и в резултат на ниските пазарни цени, определени от вноса от КНР, производството е било принудено да намали своите продажни цени с 29 % през ПР. Независимо от това, то е загубило 2,5 % от своя пазарен дял от 2005 г. до ПР.
(68)
В резултат на нелоялното ценово поведение на дъмпинговия внос от КНР се стига до понижение на цените на производството на Общността, като те вече не могат да покриват високия разход за суровини. Това беше потвърдено от резкия спад на производствената рентабилност на Общността през ПР.
(69)
На базата на горепосоченото беше направено временното заключение, че евтиният внос от КНР, който значително подбива цените на производството на Общността през ПР и който е повишил също и обема си, е имал определяща роля за влошаването на положението на производството на Общността, което се изразява в рязък спад на рентабилността и влошаване на другите финансови индикатори през ПР, както и в загуба на пазарен дял.
3. Въздействие на други фактори
а) Износ на производството на Общността
(70)
Както се вижда от таблицата по-долу, обемът на експортните продажби на кокс 80+ от производството на Общността е намалял с 36 % през разглеждания период. Въпреки това през ПР, когато рентабилността на производството на Общността се е понижила, както е обяснено по-горе, експортните продажби увеличават своя ръст. Освен това нивото на експортните продажби не е от огромно значение в контекста на цялостния обем на продажбите на производството на Общността, като съставлява едва 10 % от общите продажби през ПР. Счита се, следователно, че спадът в този износ не е оказал съществен ефект върху материалните вреди, понесени от производството на Общността.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Обем на експортните продажби (в тонове)
140 511
103 409
56 453
90 402
Индекс (2003 = 100)
100
74
40
64
б) Внос от други трети страни
(71)
Съгласно най-добрите налични факти, посочени в съображение 38 по-горе, не е имало внос от други трети страни, освен от КНР, през разглеждания период. Така се стига до заключението, че вносът в ЕО с произход от други трети страни не е допринесъл за материалните вреди, претърпени от производството на Общността.
в) Конкуренция на други производители от Общността
(72)
Както е посочено в съображение 35 по-горе, другите двама производители от Общността не сътрудничиха на разследването. Тези двама производители обаче предоставиха на Комисията информация относно цялостния обем на своето производство и продажби, която съответстваше на информацията, получена от сътрудничещите производители от Общността. Нямаше информация относно продажните цени на другите производители от Общността.
(73)
На базата на наличните данни беше изчислено, че обемът на продажбите на другите двама производители от Общността на общностния пазар е между 280 и 380 хиляди тона през ПР (8). Също така съответният им пазарен дял е около 20 %. Както бе установено по-горе, пазарният дял на производството на Общността остава относително стабилен през целия разглеждан период, докато китайският внос през същия период повишава своя пазарен дял с 4 процентни пункта. Оттук логично следва, че китайският внос е спечелил главно за сметка на обемите на другите производители от Общността, когато се взема предвид целият период. Придобиването на 3 процентни пункта пазарен дял от китайските вносители през ПР съответства на загуба на пазарен дял от страна на производството на Общността в подобен размер (2,5 процентни пункта).
(74)
С оглед на горепосоченото и при отсъствието на противоречаща информация беше направено заключението, че другите производители от Общността не са допринесли за вредите, нанесени на производството на Общността.
д) Цени на суровините
(75)
Някои от заинтересованите страни твърдят, че щетите, понесени от производството на Общността, се дължат на повишаването на цените на суровините. В това отношение беше констатирано, че основната суровина, използвана за производството на кокс 80+, коксуващи се въглища, представлява около 50 % от разхода за производство на кокс 80+. Коксуващите се въглища, използвани от производството на Общността, се получават от САЩ, с изключение на един производител от Общността, който използва коксуващи се въглища местно производство. По отношение на цените на коксуващите се въглища, използвани от производството на Общността, разследването показа, че те са се повишавали значително и непрекъснато през разглеждания период, както се вижда от таблицата по-долу:
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Средна цена на коксуващите се въглища
(EUR/тон произведен кокс 80+)
77
97
126
127
Индекс (2003 = 100)
100
125
163
164
(76)
В тази връзка беше отбелязано, че повишаването на цените на суровините през 2003 г. и 2005 г. може да бъде включено в продажните цени на производството на Общността, които, както е посочено в съображение 51, са се повишили през същия период, съвпадайки с по-високите маржове на печалбата на производството на Общността. От друга страна, през ПР, въпреки повишението само с 1 процентен пункт на суровините в сравнение с 2005 г., финансовото състояние на производството на Общността се е влошило значително, тъй като продажните му цени са отбелязали драматичен спад.
(77)
В резултат на това се счита, че цените на суровините не са допринесли за вредите, нанесени на производството на Общността.
4. Заключение относно причините
(78)
В заключение може да се отбележи, че според горния анализ вносът от КНР е предизвикал съществено понижаване на цените на общностния пазар през ПР, като силно е подбил цените на производството на Общността. Това понижаване на цените е довело до съществен спад на продажните цени на производството на Общността, който от своя страна е съвпаднал с резкия срив в рентабилността на производството на Общността, възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток. Освен това засиленият внос от Китай през ПР води до нарастване на неговия пазарен дял (3 процентни пункта), което предизвиква загуби на пазарен дял в подобен размер от страна на производството на Общността (2,5 процентни пункта).
(79)
От друга страна, изследването на други фактори, които биха могли да причинят вреди на производството на Общността, показа, че никой от тези фактори не би могъл да има съществен отрицателен ефект.
(80)
На базата на горния анализ, който по подходящ начин разграничава и отделя въздействието на всички известни фактори върху състоянието на производството на Общността от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, беше направено временното заключение, че дъмпинговият внос с произход от разглежданата държава е причинил материални вреди на производството на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от Основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(81)
Въпреки заключенията относно дъмпинга, вредите и причините, Комисията проучи дали съществуват непреодолими причини, които биха довели до извода, че не е в интерес на Общността да се предприемат мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от Основния регламент Комисията разгледа вероятното въздействие на мерките по отношение на всички заинтересовани страни, както и вероятните последствия от липсата на мерки. Поради съображения за конфиденциалност вместо действителните стойности, данните, отнасящи се до отделните вносители или потребители, са представени по-долу като обхвати.
1. Интерес на производството на Общността
(82)
Както е посочено в съображение 35 по-горе, производството на Общността се състои от пет компании с производствени бази в Чешката република, Италия и Испания, като броят на заетите в него е около 750, участващи пряко в производството, продажбите и управлението на подобния продукт. Ако бъдат наложени мерки, се очаква ценовият спад на общностния пазар да бъде спрян и продажните цени на производството на Общността да започнат да възстановяват позициите си, в резултат на което ще се подобри и финансовото състояние на това производство.
(83)
От друга страна, ако не бъдат въведени антидъмпингови мерки, съществува вероятност отрицателната тенденция в развитието на финансовите индикатори на производството на Общността, и по-специално на неговата рентабилност, да продължи. Производството на Общността вероятно ще продължи да губи своите пазарни позиции, тъй като няма да може да поддържа пазарните цени, определени от дъмпинговия внос от КНР. Това може да доведе до намаляване на производството и инвестициите, закриване на определени производствени капацитети и съкращаване на работни места в Общността.
(84)
В заключение може да се посочи, че налагането на антидъмпингови мерки ще позволи на производството на Общността да се възстанови от вредите, нанесени му от констатирания дъмпинг.
2. Интерес на несвързани вносители/търговци в Общността
(85)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, само един вносител/търговец е предоставил отговори по въпросника. На базата на информацията, посочена в съображение 36, през ПР тази компания е извършвала почти целия внос на разглеждания продукт в Общността.
(86)
На базата на информацията, предоставена от разглеждания вносител, бе установено, че процентът на вноса на разглеждания продукт от КНР съставлява около 20 % от общия оборот на компанията през ПР. Вносителят/търговецът купува кокс 80+ не само от КНР, но и от други източници, включително и от производството на Общността. Средният марж на печалбата, постигнат от този вносител при търговията му с кокс 80+, е приблизително 5-10 %.
(87)
Сътрудничещият вносител не е съгласен с налагането на мерки. Обаче с оглед на изключително силните му позиции по отношение на вноса на разглеждания продукт, той най-вероятно ще може да прехвърли повечето, ако не и всичките допълнителни разходи, предизвикани от антидъмпинговите мерки, към потребителите. В това отношение въвеждането на антидъмпингово мито върху вноса от КНР, както е обяснено в съображение 82 по-горе, най-вероятно ще предизвика повишаване на пазарните цени. Ето защо може да се очаква, че вносителите, които купуват продукт от КНР, ще съумеят да прехвърлят разходите за митото към крайния потребител. Във всеки случай, с оглед на относително ограничената тежест на този продукт в дейностите на вносителите, както и на маржа на печалбата, постигнат към момента по отношение на търговията с кокс 80+, не се очаква едно временно въведено мито да засегне в значителна степен финансовото състояние на този икономически субект.
3. Интерес на потребителите
(88)
Както е посочено в съображение 9 по-горе, отговори на въпросниците и друга информация бяха получени от голям брой потребители и техните асоциации. Потребителският сегмент в Общността се състои от два основни сектора, а именно производители на каменна вата и леярни.
а) Производители на каменна вата
(89)
Въпросниците на потребителите бяха представени от дъщерните предприятия на Rockwool International A/S („Rockwool“), основният производител на каменна вата в Общността. Rockwool използва кокс 80+ в производството на каменна вата като горивен агент за топене на каменния материал. Основното приложение на каменната вата е като изолационен материал. Маржът на печалбата, достигнат от цялата група Rockwool през ПР, е над 10 %.
(90)
Беше констатирано, че Rockwool представлява около 13 % от общото потребление на кокс 80+ в Общността през ПР и около 18 % от общия внос на китайски кокс 80+.
(91)
Компанията има 15 завода за производство в Общността с общо около 6 600 служители. Китайският кокс 80+ се използва в нейните заводи в три държави-членки на ЕС, където работят общо 2 400 служители, докато останалите използват кокс 80+ от ЕО. През ПР беше констатирано, че кокс 80+ съставлява между 4 % и 8 % от общите производствени разходи на тези компании на Rockwool, които употребяват китайски кокс 80+.
б) Леярни
(92)
Беше констатирано, че леярните представляват близо 80 % от общото потребление на кокс 80+ в Общността. В леярската индустрия кокс 80+ се използва като горивен агент за топенето на скрап за производството на отливки от черни метали, използвани в производството на части за автомобилния, машиностроителния и машинния сектор и в сектора на комуналните услуги.
(93)
Възможният ефект на антидъмпинговите мерки върху леярните беше проучен на базата на отговорите от въпросниците на потребителите, получени от леярните в Общността, които съставляват приблизително 18 % от общото потребление на кокс 80+ в Общността и около 18 % от общия внос на разглеждания продукт от КНР през ПР. Бяха получени и обосновани искове от CAEF и от германската Национална леярска асоциация.
(94)
Беше констатирано, че през ПР кокс 80+ съставлява 3-6 % от общите производствени разходи на леярните, включени в анализа. Това се различава от оценката на CAEF, че цената на кокса може да има дял в размер до 15 % от производствените разходи за отливките.
в) Аргументи на потребителите
(95)
Първият основен аргумент, представен от потребителите срещу налагането на мерки, е, че търсенето на кокс в Общността не може да бъде задоволено единствено от европейските производители. Това се признава и от производителите от Общността и е ясно отразено във факта, че потреблението на ЕО през ПР е било 1,6 милиона тона (и според прогнозите на потребителите вероятно ще се увеличи през следващите години), докато общият обем на производството в Общността на базата на информация, получена от производителите на Общността и от другите производители от Общността (виж съображение 72 по-горе), е бил приблизително 1,3 милиона тона. Като се има предвид, че производството на Общността функционира с висок коефициент на полезно действие, става ясно, че е необходим внос, за да бъде задоволено потребителското търсене, дори ако цялото производство на ЕО се употребява в рамките на Общността.
(96)
В тази връзка следва да се отбележи, че целта на антидъмпинговите мерки е да коригират нелоялните търговски практики, които нанасят вреди на производството на Общността, и да се възстанови ефективната конкуренция на общностния пазар, а не да бъде спрян вносът. По отношение на конкурентната среда на общностния пазар следва да се отбележи, че въпреки че въвеждането на антидъмпингови мерки вероятно ще доведе до повишаване на ценовите равнища в Общността на износа с произход от КНР, предлаганите мерки не целят да затворят общностния пазар за китайските износители, а да се позволи продължителното присъствие на китайски продукти на пазара.
(97)
Освен това потребителите твърдят, че налагането на мерки би довело до повишаване на покупните цени, което ще засегне тяхната конкурентоспособност и ще наруши производствените им операции в Общността. Съществуват също твърдения, че положението ще се влоши още повече за онези потребители, които не могат да преминат от китайски кокс 80+ към европейски кокс 80+, тъй като няма да имат друга възможност, освен да приемат допълнителната тежест на антидъмпинговото мито.
(98)
Разследването показа, че кокс 80+ представлява между 4 и 8 % от общите разходи за производство на каменна вата и 3-6 % от общите разходи на леярните. Следователно, дори ако вносителите прехвърлят разхода за митото изцяло върху потребителите, предложеното антидъмпингово мито би предизвикало максимално хипотетично увеличение на цената на продукцията, както на Rockwool, така и на леярните, в размер на около 1 %.
(99)
Следва да бъде отбелязано също, че в случай на намаление или евентуално изчезване на производството на кокс 80+ в Общността, наличните ресурси за доставките също ще бъдат намалени със съответния отрицателен ефект за потребителите в Общността, за които кокс 80+ е от стратегическо значение. При подобна ситуация доставките на кокс 80+ в Общността могат да станат изцяло зависими от китайското производство, което по този начин ще получи доминираща роля на общностния пазар. В тази връзка се счита, че съществуването на алтернативни източници на доставка е жизненоважно за гарантирането на нормален достъп до суровини.
(100)
Информацията, с която разполага Комисията, показва, че текущият дефицит на китайски кокс 80+ за износ е в резултат на причини, които не са свързани с антидъмпинговата процедура, а произтичат от мерки на китайското правителство за ограничаване на износа, inter alia, и на разглеждания продукт. Експортната такса върху кокс 80+ е увеличена от 5 % на 15 %, считано от 1 юни 2007 г. Намалението или дори изчезването на производството на Общността би могло да влоши тези проблеми и да предизвика дефицит на доставките за потребителите. От друга страна, отстраняването на несправедливите преимущества, получени в резултат на дъмпинговите практики, има за цел да предотврати допълнителния спад в производството на Общността, като по този начин помага да се поддържа богат избор от източници на доставка и дори засилва конкуренцията сред съществуващите производители.
г) Заключение
(101)
Доказателствата, с които разполага Комисията на този етап, показват, че кокс 80+ съставлява едва маргинален процент от общите разходи на производителите на каменна вата и на леярните и следователно въздействието на антидъмпинговите мерки върху техните производствени разходи вероятно ще бъде ограничено. Освен това не е изключено вносителите да поемат част от повишаването на разходите или потребителите да прехвърлят частично или изцяло увеличението на цените към своите крайни клиенти. Ето защо се стигна да заключението, че няма вероятност ефектът на антидъмпингова мярка като предложената да засегне в значителна степен икономическото състояние на потребителите. С оглед на ограниченото въздействие на антидъмпинговата мярка върху разходите на потребителите не се очаква закриване на предприятия в резултат на въвеждането на мерките. Следователно трудовата заетост в производството на потребителите ще запази своето ниво.
4. Заключение относно интереса на Общността
(102)
Очаква се въвеждането на мерки да позволи на производството на Общността да повиши своята рентабилност, което впоследствие ще се отрази благоприятно на условията на конкуренция на общностния пазар. С оглед на неблагоприятното финансово състояние на производството на Общността, при отсъствието на мерки съществува риск то да закрие производствени съоръжения и да освободи работна ръка. В този случай общностният пазар ще стане още по-зависим от вноса.
(103)
По отношение на вносителите, въпреки че отрицателният ефект би могъл да предизвика увеличения на цените, размерът на тези увеличения може да бъде редуциран чрез намаляване на резервите или чрез прехвърляне на част от повишението към потребителите.
(104)
По отношение на потребителите, предложеното антидъмпингово мито би имало силно ограничен ефект върху техните производствени разходи.
(105)
С оглед на горепосоченото се стигна до временното заключение, че не съществуват непреодолими причини за неналагане на мерки в настоящия случай и че прилагането на мерки би било в интерес на Общността.
Ж. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(106)
С оглед на заключенията относно дъмпинга, причините и интереса на Общността следва да бъдат въведени временни мерки, с цел да се предотврати нанасянето на допълнителни вреди на производството на Общността, причинени от дъмпинговия внос.
1. Ниво за отстраняване на вредите
(107)
Нивото на временните антидъмпингови мерки следва да бъде достатъчно, за да отстрани вредите за производството на Общността, предизвикани от дъмпинговия внос, без да се превишава установеният дъмпингов марж. При изчислението на размера на митото, необходимо за отстраняване на ефекта на вредоносния дъмпинг, се приема, че мерките следва да позволят на производството на Общността да покрие своите производствени разходи и да извлече такава обща печалба преди данъчно облагане, каквато би получило при обичайните условия на конкуренция, тоест при отсъствието на дъмпингов внос. Маржът на печалбата преди данъчно облагане, използван условно за това изчисление, бе 15,3 % от оборота и съответстваше на средния марж на печалбата, достигнат от производството на Общността през периода 2003-2005 г.
(108)
След това беше определено необходимото повишаване на цените на базата на сравнение между средната вносна цена, констатирана при изчисленията на подбиването на цените (виж съображение 43 по-горе), и невредоносната цена на подобния продукт, продаван от производството на Общността на общностния пазар. Невредоносната цена беше получена чрез корекция на продажните цени на производството на Общността, за да бъде отразен посоченият по-горе марж на печалбата. Получената разлика от това сравнение, изразена като процент от общата импортна цена CIF, възлизаше на 35,7 %, тоест бе по-ниска от констатирания дъмпингов марж.
(109)
Отчитайки факта, че нито един производител износител от КНР не е пожелал индивидуално третиране, за всички износители от КНР беше изчислено едно общо ниво за елиминиране на вредите.
2. Временни мерки
(110)
С оглед на горепосоченото и в съответствие с член 7, параграф 2 от Основния регламент, беше решено да бъде наложено антидъмпингово мито на най-ниските маржове на дъмпинг и вреди съгласно правилото за по-ниското мито.
(111)
На базата на горепосоченото временното антидъмпингово мито следва да възлиза на 35,7 %.
3. Форма на мерките
(112)
Могат да бъдат приложени антидъмпингови мерки под различна форма, с цел да се премахнат вредите, нанасяни от дъмпинга. След ПР се наблюдаваха значителни повишения в цените на китайския внос на разглеждания продукт, но в действителност под ощетяващи нива. При тези обстоятелства и отчитайки факта, че този пазар в миналото се е характеризирал с висока ценова волатилност, се приема, че мито под формата на минимална импортна цена („МИЦ“) е най-подходящата мярка в този случай. МИЦ ще гарантира, че разглежданият продукт не се продава на ощетяващи цени, като същевременно тази цена няма да повиши необосновано цените в момент, когато нивата им са достатъчно високи. От МИЦ може да се очаква да донесе стабилност на пазара, тъй като ще гарантира адекватно ценово ниво за производството на Общността, като му позволи да функционира при устойчиви икономически условия и същевременно представлява референтна стойност за вносителите и потребителите при предварителното планиране на техните икономически дейности.
(113)
Размерът на минималната импортна цена се получава в резултат на прилагането на маржа за вреди към експортните цени, използвани при изчисляването на нивото за елиминиране на вредите през ПР. Така изчислената минимална импортна цена възлиза на 227 EUR на тон.
4. Изпълнение
(114)
Както е обяснено в съображение 14 по-горе, кокс 80+ се внася под същата митническа номенклатура като кокс 80-. Тези два продукта се различават единствено по техния размер, но са предназначени за две различни индустрии и се произвеждат предимно от различни производители в Общността. Целта на настоящия регламент е единствено да регулира вноса на кокс 80+, влязъл в свободно обращение в Общността. Тъй като вносът на кокс 80- може да съдържа определен процент кокс 80+, трябва да се гарантира, че въвеждането на мито за кокс 80+ няма да доведе до необосновано прилагане на митата към кокс 80- при смесените доставки.
(115)
Антидъмпинговото мито следва да се прилага към кокс от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм, когато се доставя в смеси, съдържащи кокс от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм, и кокс от каменни въглища на парчета с по-малък диаметър, освен ако не е определено, че количеството на кокса от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм не съставлява повече от 20 % от сухото нетно тегло на смесения товар. Количеството на кокса от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм, съдържащо се в смесите, може да бъде определено на базата на проби в съответствие с членове от 68 до 70 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета (9). В случаите, когато количеството на кокса от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм се определя на базата на проби, пробите трябва да бъдат подбирани в съответствие със стандарт ISO 18238:2006.
(116)
Ако бъде разкрито обаче, че смесен кокс от въглища (кокс 80+ и кокс 80-) е доставен и влязъл в свободно обращение в Общността под код по КН ex 2704 00 19, а впоследствие е преминал проверка и се продава като кокс 80+, той ще бъде третиран като разглеждания продукт и ще бъде обект на разпоредбите на настоящия регламент.
5. Заключителна разпоредба
(117)
Признава се, че преди постигането на окончателно определяне ще бъде необходим допълнителен анализ на елементи, като обем на вноса и вносни цени, по-специално за 2004 г., въздействие на неотдавнашните решения на китайското правителство по отношение на износа на кокс както върху Общността и световните пазари, така и върху изпълнимостта на системата за индексация, която ще се прилага към МИЦ. Независимо от това, събраната и проучена до този етап на разследването информация ясно показва наличието на дъмпинг, вреди, причинна връзка между дъмпинга и вредите, както и факта, че налагането на мерки няма да наруши интереса на Общността. Така се стигна до заключението, че необходимостта от повече информация и задълбочаване на анализа по отношение на гореспоменатите елементи, преди да бъде извършено окончателно определяне, по никакъв начин не възпрепятства налагането на временни мерки.
(118)
За да се постигне стабилно управление, трябва да бъде определен период, през който заинтересованите страни, които са се представили в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят позициите си в писмена форма и да изискат изслушване. Освен това трябва да се посочи, че констатациите относно въвеждането на антидъмпингово мито, направени за целите на настоящия регламент, са временни и могат да бъдат преразгледани с цел определяне на окончателното мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Въвежда се временно антидъмпингово мито върху вноса на кокс от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм („кокс 80+“) с произход от Китайската народна република, попадащ под код по КН ex 2704 00 19 (код по ТАРИК 2704001910). Диаметърът на парчетата се определя съгласно стандарт ISO 728:1995.
2. Размерът на временното антидъмпингово мито, което се прилага към продуктите, описани в параграф 1, представлява разликата между минималната импортна цена в размер на 227 EUR на тон и нетната цена франко границите на Общността преди облагане с мита във всички случаи, когато последната е по-малка от минималната импортна цена.
3. Антидъмпинговото мито ще се прилага също и към кокс от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм, когато се доставя в смеси, съдържащи кокс от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм и кокс от каменни въглища на парчета с по-малък диаметър, освен ако не е определено, че количеството на кокса от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм не съставлява повече от 20 % от сухото нетно тегло на смесения товар. Количеството на кокса от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм, съдържащо се в смесите, може да бъде определено на базата на проби в съответствие с членове от 68 до 70 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета. В случаите, когато количеството на кокса от каменни въглища на парчета с диаметър по-голям от 80 мм се определя на базата на проби, пробите трябва да бъдат подбирани в съответствие със стандарт ISO 18238:2006.
4. В случаите, когато стоката е била повредена преди влизане в свободно обращение и следователно действително заплатената цена или дължимата цена е пропорционално разпределена за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (10), минималната посочена по-горе импортна цена се намалява с процента, който съответства на пропорционалното разпределяне на действително заплатената или на дължимата цена. Дължимото мито е равно на разликата между намалената минимална импортна цена и намалената нетна цена франко границите на Общността преди облагане с мита.
5. Освобождаването на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Общността, става след представянето на гаранция, равна на сумата на временното мито.
6. Освен ако не е посочено друго, се прилагат съществуващите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се нарушава член 20 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на съществените факти и съображения, на базата на които е приет настоящият регламент, да представят мненията си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 384/96, заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 18 септември 2007 година.
REGLAMENTO (CE) N o 1071/2007 DE LA COMISIÓN
de 18 de septiembre de 2007
por el que se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de coque de carbón en trozos de más de 80 mm de diámetro (coque 80+) originarias de la República Popular China
LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) (en lo sucesivo, «el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 7,
Previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Inicio
(1)
El 20 de diciembre de 2006, de conformidad con el artículo 5 del Reglamento de base, la Comisión comunicó mediante un anuncio («el anuncio de inicio») publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (2), el inicio de un procedimiento antidumping respecto a las importaciones en la Comunidad de coque de carbón en trozos de más de 80 mm de diámetro («coque 80+») originarias de la República Popular China («la RPC» o «el país afectado»).
(2)
El procedimiento antidumping se inició a raíz de una denuncia presentada el 20 de noviembre de 2006 por tres productores comunitarios («los denunciantes») que representaban una proporción importante, en este caso más del 30 %, de la producción comunitaria total de coque 80+. La denuncia contenía indicios razonables de la existencia del dumping de dicho producto y del perjuicio importante resultante. Estas pruebas se consideraron suficientes para justificar el inicio de un procedimiento.
(3)
El producto afectado ya estuvo sujeto a medidas antidumping desde junio de 2000 hasta 2004. Se establecieron medidas provisionales mediante la Decisión no 1238/2000/CECA de la Comisión (3) y medidas definitivas mediante la Decisión no 2730/2000/CECA de la Comisión (4) («las medidas anteriores»), pero en marzo de 2004 fueron suspendidas las medidas mediante la Decisión 2004/264/CE de la Comisión (5), debido a un cambio temporal de las condiciones del mercado. La suspensión fue ampliada mediante el Reglamento (CE) no 2117/2004 del Consejo (6) hasta el 15 de diciembre de 2005, cuando expiraron las medidas.
2. Partes afectadas por el procedimiento
(4)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio del procedimiento a los productores denunciantes y otros productores comunitarios conocidos, los representantes de la RPC, los productores exportadores de la RPC, los importadores/operadores comerciales y los usuarios notoriamente afectados, así como las asociaciones notoriamente afectadas. Se ofreció a las partes interesadas la posibilidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar ser oídas en el plazo fijado en el anuncio de inicio del procedimiento. Uno de los exportadores de la RPC, así como algunos productores y usuarios y un importador de la Comunidad dieron a conocer su opinión por escrito. A todas las partes que así lo solicitaron en los plazos establecidos se les concedió una audiencia, siempre que pudieron demostrar que existían razones para ello.
(5)
Teniendo en cuenta el gran número de productores exportadores e importadores que parecen estar implicados en la investigación, en el anuncio de inicio se contemplaba la posibilidad de utilizar técnicas de muestreo, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base.
(6)
Para que la Comisión pudiese decidir si era necesario el muestreo y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra, se pidió a los productores exportadores e importadores que se diesen a conocer y que facilitasen la información especificada en el anuncio de inicio. Solo se ofreció a cooperar un productor exportador. Por tanto, se decidió que el muestreo no era necesario.
(7)
Asimismo, por lo que se refiere a los importadores de coque 80+, teniendo en cuenta que solo uno de ellos se mostró dispuesto a cooperar, se decidió que el muestreo no era necesario.
(8)
A fin de permitir al único productor exportador de la RPC que cooperó presentar una solicitud de trato de economía de mercado («TEM») de conformidad con el artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base o de trato individual («TI») de conformidad con el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base, si así lo deseaba, la Comisión envió un formulario de solicitud de TEM/TI a la única empresa china que cooperó. Dicho productor exportador no solicitó ni TEM ni TI.
(9)
La Comisión envió cuestionarios a todas las partes notoriamente afectadas y a todas las demás empresas que se dieron a conocer en los plazos establecidos en el anuncio de inicio. El único productor exportador chino que cooperó, cinco productores comunitarios, un importador y 36 usuarios facilitaron sus respuestas. Además, varios usuarios remitieron sus observaciones sin responder al cuestionario. Asimismo, la Asociación Europea de la Fundición («CAEF») también presentó sus observaciones, actuando también en nombre de sus miembros, que incluyen asociaciones nacionales de fundición de 17 Estados miembros de la UE.
(10)
La Comisión recabó y comprobó toda la información que consideró necesaria a efectos de la determinación preliminar del dumping, del perjuicio resultante y del interés comunitario. Se efectuaron visitas de inspección en los siguientes lugares:
a)
Productores comunitarios
-
Industrial Química del Nalón, SA, Oviedo, Asturias, España,
-
Industrias Doy Manuel Mórate, SL, Oviedo, Asturias, España,
-
Italiana Coke SpA, Savona, Italia,
-
OKD, OKK, a.s., Ostrava-Přívoz, República Checa,
-
Productos de Fundición, SA, Baracaldo, Vizcaya, España;
b)
Importador no vinculado en la Comunidad
-
ThyssenKrupp MinEnergy GmbH, Essen, Alemania;
c)
Usuarios en la Comunidad
-
Rockwool International A/S y su filial Rockwool A/S, Dinamarca; ambas situadas en Hedehusene, Dinamarca;
-
Fritz Winter Eisengiesserei GmbH & Co., Stadttalendorf, Alemania.
(11)
A falta de solicitudes de TEM o de TI y habida cuenta de que el valor normal de los productores exportadores en la RPC debe establecerse sobre la base de los datos del país análogo seleccionado, se realizó una visita de inspección en las instalaciones de las siguientes empresas:
Productores del país análogo, EE.UU.
-
Tonawanda Coke Co., Nueva York,
-
Erie Coke Co., Pennsylvania.
3. Período de investigación
(12)
La investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de octubre de 2005 y el 30 de septiembre de 2006 (en lo sucesivo, «el período de investigación» o «el PI»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2003 y el final del PI («el período considerado»).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(13)
El producto afectado es el coque de carbón en trozos de más de 80 mm de diámetro («coque 80+») originario de la República Popular China («el producto afectado»), normalmente declarado con el código NC ex 2704 00 19.
(14)
El coque de carbón en trozos de más de 80 mm de diámetro (coque 80+) se elabora a partir del carbón bituminoso, que es una roca sedimentaria orgánica que se extrae del terreno. La industria siderúrgica utiliza fundamentalmente coque pequeño y mediano (coque 80-; también denominado «coque de alto horno»), mientras que las industrias del hierro fundido y de los aislamientos utilizan coque de gran tamaño (coque 80+; denominado también «coque de fundición») para sus cubilotes. Ambos tipos de coque entran dentro del mismo código NC.
(15)
La investigación mostró que, a pesar de las diferencias de calidad del carbón como materia prima, las diferencias en los métodos de producción y los distintos tamaños de los trozos, todos los tipos del producto afectado presentan las mismas características técnicas y químicas básicas y se utilizan como agente de combustión para ser utilizados en hornos de cubilote.
(16)
Por tanto, se concluye que el producto afectado es el coque de fundición originario de la RPC, es decir, coque de carbón en trozos de más de 80 mm de diámetro, de un tipo que se utiliza en hornos de cubilote. También se concluye que todo el coque de fundición constituye un solo producto, ya que presenta siempre las mismas características técnicas y químicas básicas y las mismas aplicaciones.
2. Producto similar
(17)
La investigación mostró que el coque 80+ producido y vendido en la Comunidad por la industria comunitaria, el producido en la RPC y vendido para ser exportado a la Comunidad y el producido y vendido en el país análogo (EE.UU.) tienen las mismas características físicas, técnicas y químicas básicas y las mismas aplicaciones. Se considera, por lo tanto, que son productos similares a efectos del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. DUMPING
1. Cooperación
(18)
Como se señala en el considerando 6, solo cooperó en el procedimiento un productor exportador chino. Las ventas de exportación efectuadas por dicho productor exportador representaron menos del 30 % de las importaciones totales de coque 80+ originarias de China que se vendieron a la Comunidad durante el PI. Por tanto, se concluye que el nivel de cooperación fue muy bajo. Se informó a los representantes de la RPC de que un nivel de cooperación tan bajo podía dar lugar a la aplicación del artículo 18 del Reglamento de base.
2. Valor normal
a) País análogo
(19)
En el anuncio de inicio, se contempló la posibilidad de utilizar los Estados Unidos como país análogo apropiado a efectos del establecimiento de valor normal para la RPC y se invitó a las partes interesadas a presentar sus observaciones sobre la idoneidad de esta elección. Ninguna de las partes hizo observaciones ni planteó objeciones a este respecto.
(20)
Los EE.UU. tienen un mercado interno relativamente amplio y abierto para el coque 80+, con cinco productores nacionales (durante el PI), así como un nivel suficiente de importaciones. Además, se utilizan procesos similares a los de la RPC para la fabricación del producto afectado.
(21)
También se examinó la idoneidad de otros países que posiblemente contaban con producción de coque 80+. En el caso de Australia, el único país sobre el que se encontraron pruebas de la producción del producto afectado, la información facilitada por el único productor australiano señalaba que el mercado interno australiano es muy limitado.
(22)
Basándose en lo anterior, se concluyó que los EE.UU. eran una opción conveniente como país análogo. Por consiguiente, se pidió la cooperación de la Asociación Estadounidense de Productores de Coque.
b) Determinación del valor normal
(23)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base, el valor normal se fijó sobre la base de la información verificada facilitada por dos empresas de los EE.UU. que cooperaron.
(24)
Por lo que se refiere a la determinación del valor normal, la Comisión estableció en primer lugar, de conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, que las ventas internas a clientes independientes del producto similar manufacturado por los dos productores de los EE.UU. que cooperaron eran representativas, es decir, que el volumen total de dichas ventas representó, al menos, el 5 % del volumen total de exportación del producto afectado a la Comunidad. A este respecto, cabe señalar que el producto afectado consiste en un solo tipo de producto.
(25)
La Comisión examinó posteriormente si las ventas internas mencionadas podrían considerarse realizadas en el curso de operaciones comerciales normales de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Se constató que más del 95 % de las ventas por volumen en el mercado interno eran rentables.
(26)
Como consecuencia, el valor normal se estableció como la media ponderada de los precios nacionales franco fábrica aplicados a clientes no vinculados por los dos productores de los EE.UU. que cooperaron.
3. Precio de exportación
(27)
Habida cuenta de la escasa cooperación de la RPC, el precio de exportación se basó principalmente en la mejor información disponible, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base. Desde enero de 2006 no existe ningún Código Taric específico para el coque 80+. Por consiguiente, las cifras de Eurostat no pudieron utilizarse para calcular los precios chinos de exportación del coque 80+ ni el volumen correspondiente al PI. No obstante, las autoridades aduaneras de los Estados miembros importadores facilitaron información detallada sobre las cantidades y los precios del coque 80+ importado de China durante el PI.
(28)
Como dicha información relativa a las importaciones del producto afectado durante el PI constituía la mejor información disponible conforme al artículo 18 del Reglamento de base, fue utilizada para evaluar el volumen y el precio de las exportaciones chinas durante el PI. Sin embargo, puesto que el único productor exportador que cooperó había facilitado información sobre precios de exportación, dicha información también fue tenida en cuenta y se constató que coincidía con la información facilitada por las autoridades aduaneras que se ha mencionado anteriormente. La media ponderada del precio de exportación neto franco fábrica establecido en función de estos datos fue de 107,73 EUR por tonelada métrica.
4. Comparación
(29)
Se compararon el valor normal y los precios de exportación utilizando los precios franco fábrica. Para garantizar una comparación justa entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes a fin de tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Se efectuaron ajustes relativos a las diferencias en concepto de características físicas, descuentos, transporte y seguros, embalaje, crédito y costes de los servicios postventa si procedía hacer tales ajustes y estos estaban respaldados por pruebas.
(30)
El único productor exportador chino que cooperó argumentó que el producto afectado importado de la RPC durante el PI era de distinta calidad que el producto similar manufacturado en el país análogo y requería operaciones adicionales de cribado antes de estar en condiciones de venderlo.
(31)
Se compararon los requisitos de calidad químicos y dimensionales del producto afectado y del producto similar fabricado en el país análogo y se concedió un ajuste por las diferencias de calidad constatadas. En cuanto al cribado en Europa, no es necesario realizar ningún ajuste, ya que esta operación tiene lugar una vez que se ha determinado el valor cif, que es el punto de partida desde el que se determina el precio de exportación franco fábrica.
5. Margen de dumping
(32)
El margen de dumping se estableció sobre la base de la comparación del valor normal ponderado franco fábrica con la media ponderada de los precios de exportación franco fábrica, de conformidad con el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base. El margen de dumping establecido a escala nacional, expresado como porcentaje del precio cif en la frontera de la Comunidad del producto no despachado de aduana, se cifró en un 53,3 %.
D. PERJUICIO
1. Consideraciones generales
(33)
Como se menciona en el considerando 3, en 2000 se establecieron medidas antidumping sobre las importaciones de coque 80+ originarias de la RPC. Dichas medidas se suspendieron en marzo de 2004 y expiraron en diciembre de 2005. Por tanto, al principio del período considerado existían medidas sobre las importaciones del país afectado.
2. Producción comunitaria e industria de la Comunidad
(34)
Dentro de la Comunidad, el producto similar es fabricado por siete productores. Por tanto, se considera que la producción de estos siete productores comunitarios constituye la producción comunitaria a tenor del artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base.
(35)
De estos siete productores, cinco declararon su interés por cooperar en el procedimiento dentro del plazo establecido en el anuncio de inicio y cooperaron adecuadamente en la investigación. Se comprobó que estos cinco productores representaban una proporción importante de la producción comunitaria total del producto similar, en este caso alrededor del 75 %. Se considera, pues, que los cinco productores que cooperaron constituyen la industria de la Comunidad a tenor del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base y, en lo sucesivo, se hará referencia a ellos como la «industria de la Comunidad». En lo sucesivo, se hará referencia a los dos productores comunitarios restantes como «los demás productores comunitarios». Esos dos productores comunitarios no se opusieron a la denuncia.
3. Consumo comunitario
(36)
Se estableció el consumo comunitario sobre la base de los volúmenes de ventas de la producción propia de la industria de la Comunidad destinada al mercado comunitario, la información sobre el volumen de ventas en la CE facilitada por los otros productores comunitarios y cotejada con las estimaciones realizadas hechas por los productores de la industria de la Comunidad y la información facilitada por los usuarios, así como sobre la base de los volúmenes de importación. En cuanto a los volúmenes de las importaciones chinas, en 2006 no había ningún código Taric específico para el coque 80+ y, por tanto, Eurostat no dispuso de ningún dato. Por tanto, los volúmenes de importación durante el PI se han establecido provisionalmente sobre la base de información detallada facilitada por las autoridades aduaneras de la CE, como se indica en el considerando 27. Respecto a los años 2003 y 2005, los volúmenes de importación se han basado provisionalmente en datos de Eurostat que se han cotejado con datos del mercado facilitados por usuarios e importadores durante la investigación. En cuanto al año 2004, los datos de Eurostat sobre los volúmenes de importación contrastan notablemente con la información del mercado facilitada por productores, importadores y usuarios durante la investigación. De hecho, aunque la información del mercado pone de manifiesto que en 2004 se produjeron pocas importaciones de China, las cifras de Eurostat muestran que, en 2004, tales importaciones alcanzaron un punto máximo considerable. Por tanto, es probable que, tras la suspensión de las medidas anteriores en marzo de 2004, los importadores declararan parte del coque 80- con el código Taric del coque 80+ y, por tanto, los datos de Eurostat no ofrezcan una imagen precisa de los volúmenes de importación de 2004. Por esa razón y teniendo en cuenta la escasa cooperación de los productores exportadores chinos y de los importadores en la Comunidad, en esta fase de la investigación, se han determinado los volúmenes de importación correspondientes a 2004 basándose en la información que figura en la denuncia, que coincide con la facilitada durante la investigación por los importadores y los usuarios. La Comisión continuará su investigación sobre los volúmenes de importación antes de adoptar medidas definitivas.
(37)
Habida cuenta de cuanto se ha expuesto, se constató que el consumo comunitario aumentó durante el período considerado y que, durante el PI, el mercado comunitario del producto afectado y el producto similar fue aproximadamente un 25 % superior al de 2003.
2003
2004
2005
PI
Consumo total de la CE (miles de toneladas) (horquillas de cifras) (7)
1 100-1 500
1 300-1 700
1 350-1 750
1 400-1 800
Índice (2003 = 100)
100
119
122
125
4. Importaciones procedentes del país afectado
a) Volumen y cuota de mercado de las importaciones afectadas
(38)
Habida cuenta de la información facilitada por las autoridades aduaneras y las partes que cooperaron, durante el período considerado la RPC ha sido la única fuente de importaciones en la CE del producto afectado. Por tanto, se estima que todos los volúmenes de importación en la CE durante el período considerado son originarias de la RPC.
(39)
Basándose en los hechos disponibles en esta fase según lo descrito en el considerando 36, se constató que los volúmenes de importación chinos del producto afectado en la Comunidad aumentaron en un 45 % entre 2003 (en aproximadamente 311 000 toneladas) y el PI (más de 452 000 toneladas).
(40)
La cuota de mercado de las importaciones del país afectado aumentaron desde el 24 % en 2003 hasta el 28 % durante el PI, es decir, en cuatro puntos porcentuales. Durante el PI, la cuota de mercado de las importaciones del país afectado aumentaron en tres puntos porcentuales respecto a 2005.
2003
2004
2005
PI
Volumen de las importaciones de la RPC
(toneladas)
310 755
150 000
386 485
452 011
Índice (2003 = 100)
100
48
124
145
Cuota de mercado de las importaciones de la RPC
24 %
10 %
25 %
28 %
b) Precios
(41)
Como no se dispone de datos de Eurostat sobre las importaciones chinas del producto afectado correspondientes a 2006 (véase el considerando 36), y teniendo en cuenta la escasa cooperación de los productores exportadores chinos y de los importadores en la Comunidad, el precio medio de las importaciones del producto afectado originarias de la RPC se ha determinado provisionalmente sobre la base de la información detallada facilitada por las autoridades aduaneras de la CE mencionadas en el considerando 27. Para los años 2003-2005, se ha determinado provisionalmente el precio medio de importación sobre la base de los datos de Eurostat, que coincide con los resultados de la investigación. En cuanto a los datos de Eurostat correspondientes a 2004, cabe señalar que aunque parecen inexactos por lo que se refiere a los volúmenes de importación (véase el considerando 36), los datos de Eurostat sobre los precios de importación correspondientes a 2004 coinciden con los resultados de la investigación y las comparaciones efectuadas entre la evolución de los precios del coque 80+ y el coque 80- durante todo el período considerado. Por tanto, también se han utilizado provisionalmente datos de Eurostat para determinar los precios de las importaciones correspondientes a 2004. No obstante, la Comisión continuará la investigación sobre los precios de importación antes de tomar medidas definitivas.
(42)
Teniendo en cuenta los datos anteriores, el precio medio de las importaciones del producto afectado originarias de la RPC aumentó en más del doble entre 2003 (122 EUR/tonelada) y 2004 (275 EUR/tonelada), pero disminuyó notablemente en 2005 (224 EUR/tonelada), tendencia que continuó durante el PI (156 EUR/tonelada). Porcentualmente los precios disminuyeron en un 35 % entre 2004 y el PI; sin embargo, durante el período considerado en su conjunto (2003-PI), los precios aumentaron en un 27 %.
2003
2004
2005
PI
Precio cif medio en frontera de la Comunidad de las importaciones procedentes de la RPC (EUR/tonelada)
122
275
224
156
Índice (2003 = 100)
100
225
184
127
c) Subcotización de los precios
(43)
Para determinar la subcotización de los precios, se analizaron datos relativos al PI. Los precios de venta pertinentes de la industria de la Comunidad eran precios netos aplicados a clientes independientes previa deducción de descuentos y rebajas. En los casos necesarios, esos precios se ajustaron a la fase de fábrica, es decir, excluidos los costes de flete en la Comunidad. Los precios de las importaciones afectadas, basados en los datos disponibles mencionados en el considerando 41, se ajustaron, en caso necesario, al precio cif en la frontera de la Comunidad, con un ajuste apropiado a los costes posteriores a la importación (costes de cribado y de despacho de aduana) efectuados por los importadores en la Comunidad.
(44)
La comparación mostró que, durante el PI, el producto afectado originario de la RPC se vendió en la Comunidad a precios que subcotizaban en un 10,2 % los precios de venta de la industria de la Comunidad.
5. Situación de la industria de la Comunidad
(45)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los índices y factores económicos pertinentes en relación con la situación de la industria de la Comunidad durante el período considerado.
a) Producción
(46)
Partiendo de un nivel de aproximadamente 824 000 toneladas en 2003, la producción de la industria de la Comunidad aumentó durante 2004 hasta un punto máximo de aproximadamente 1 017 000 toneladas antes de disminuir en 2005 y volver a aumentar ligeramente durante el PI. El aumento significativo en la producción de la industria de la Comunidad registrado en 2004 puede explicarse por la baja oferta en el mercado debido a las escasas importaciones de la RPC, así como por el cierre de otras instalaciones productoras de coque 80+ en la Comunidad. En conjunto, la producción aumentó durante el período considerado en un 18 %, hasta alrededor de 971 000 toneladas durante el PI.
2003
2004
2005
PI
Producción (toneladas)
823 728
1 016 682
953 522
971 137
Índice (2003 = 100)
100
123
116
118
b) Índices de la capacidad de producción y utilización de la capacidad
(47)
La capacidad de producción de la industria de la Comunidad se estabilizó a un nivel de aproximadamente 1,1 millones de toneladas durante el período considerado. La utilización de la capacidad productiva fue del 75 % en 2003. Aumentó hasta el 93 % en 2004, disminuyó ligeramente hasta el 87 % en 2005, y volvió a subir hasta el 89 % durante el PI. Cabe señalar que esta industria es especial en cuanto que su índice de utilización de la capacidad de producción es bastante fija, ya que no se puede interrumpir temporalmente el proceso de producción.
2003
2004
2005
PI
Capacidad de producción (toneladas)
1 092 472
1 092 472
1 092 472
1 092 472
Índice (2003 = 100)
100
100
100
100
Utilización de la capacidad
75 %
93 %
87 %
89 %
Índice (2003 = 100)
100
123
116
118
c) Volumen de ventas
(48)
Los volúmenes de venta de la industria de la Comunidad de su propia producción a clientes no vinculados en el mercado comunitario aumentaron considerablemente en 2004 (40 %), pero se redujeron durante 2005 (una disminución de doce puntos porcentuales) y durante el PI (una disminución de otros tres puntos porcentuales). En conjunto, los volúmenes de ventas aumentaron en un 25 % durante todo el período considerado, es decir, en un porcentaje correspondiente al crecimiento del consumo en la Comunidad.
2003
2004
2005
PI
Volumen de ventas de la CE (toneladas)
658 641
921 347
845 688
825 013
Índice (2003 = 100)
100
140
128
125
d) Cuota de mercado
(49)
La cuota de mercado de la industria de la Comunidad permaneció relativamente estable durante el período considerado, quedándose en aproximadamente un 51 % tanto en 2003 como durante el PI. Se registró un punto máximo en 2004 debido a la escasez de importaciones de China. Por tanto, durante todo el período considerado, la industria de la Comunidad ha podido beneficiarse del crecimiento del mercado, es decir, del aumento del consumo comunitario, manteniendo su cuota de mercado. Sin embargo, por lo que se refiere al PI, la industria de la Comunidad perdió aproximadamente un 2,5 % de su cuota de mercado respecto a 2005.
2003
2004
2005
PI
Cuota de mercado de la industria de la Comunidad
51,2 %
60,3 %
53,8 %
51,3 %
Índice (2003 = 100)
100
118
105
100
e) Crecimiento
(50)
Entre 2003 y el PI, cuando el consumo comunitario aumentó en veinticinco puntos porcentuales, el volumen de ventas de la industria de la Comunidad en el mercado comunitario aumentó en una cantidad equivalente, por lo que su cuota de mercado permaneció estable. En ese mismo período, las importaciones objeto de dumping aumentaron su cuota de mercado en aproximadamente cuatro puntos porcentuales, lo que corresponde a un aumento de alrededor de 141 000 toneladas vendidas en el mercado comunitario.
f) Precios de venta en la Comunidad
(51)
Los precios unitarios medios de las ventas de la industria de la Comunidad a clientes no vinculados aumentaron considerablemente entre 2003 (154 EUR/tonelada) y 2005 (244 EUR/tonelada) y bajaron durante el PI, pero siguieron siendo un 29 % más elevadas que en 2003 (199 EUR/tonelada).
2003
2004
2005
PI
Precios unitarios en el mercado comunitario (EUR/tonelada)
154
192
244
199
Índice (2003 = 100)
100
125
158
129
(52)
Dado el nivel de subcotización de los precios de las importaciones afectadas, estas eran indudablemente un factor que afectaba a los precios de venta de la industria comunitaria.
g) Existencias
(53)
El nivel de existencias de cierre de la industria de la Comunidad aumentó notablemente durante el período considerado. Las existencias aumentaron primero en un 29 % en 2004, en otros 41 puntos porcentuales en 2005 y en 88 puntos porcentuales durante el PI. Sin embargo, el nivel de los inventarios respecto al volumen de producción anual es relativamente insignificante (aproximadamente un 3,5 % en 2003 y un 7,6 % durante el PI). Puesto que el volumen de ventas de la industria de la Comunidad en la CE aumentó en conjunto durante el período considerado, como se describe en el considerando 48, el aumento en las existencias de cierre se explica por la disminución de las ventas de exportación de la industria de la Comunidad durante el período considerado, como se describe en el considerando 70.
2003
2004
2005
PI
Existencias de cierre (toneladas)
28 761
37 007
48 834
74 127
Índice (2003 = 100)
100
129
170
258
h) Inversiones
(54)
Las inversiones anuales de la industria de la Comunidad en la producción del producto similar se estabilizaron durante el período considerado en un nivel de aproximadamente 9 000 000 EUR anuales, a excepción de un nivel temporalmente inferior en 2004. Las inversiones de la industria de la Comunidad se dedicaron al mantenimiento y la renovación de los equipos existentes (en parte para cumplir determinados requisitos de la legislación de la UE en materia de medio ambiente) y no con el fin de aumentar la capacidad.
2003
2004
2005
PI
Inversiones netas (miles EUR)
8 951
8 139
9 059
9 070
Índice (2003 = 100)
100
91
101
101
i) Rentabilidad, rendimiento de las inversiones, flujo de caja y capacidad de reunir capital
(55)
Durante el período considerado, la rentabilidad de la industria de la Comunidad, expresada como porcentaje de las ventas netas, aumentó notablemente entre 2003 (un 11 %) y 2005 (un 18 %), pero la situación cambió drásticamente durante el PI, cuando la industria de la Comunidad empezó a registrar pérdidas (- 1 %). El espectacular descenso de la rentabilidad registrado por la industria de la Comunidad se debió a la pronunciada disminución de los precios de venta experimentado entre 2005 y el PI.
(56)
El rendimiento de las inversiones, expresado por el beneficio en porcentaje del valor contable neto de estas, siguió en general la tendencia de rentabilidad.
(57)
En lo que respecta al flujo de caja generado por la industria de la Comunidad, se constató una tendencia negativa similar, que dio lugar a un gran deterioro global de la situación financiera de la industria de la Comunidad durante el PI.
(58)
La industria de la Comunidad no informó de que hubiera tenido ninguna dificultad real a la hora de reunir capital. Sin embargo, debido al carácter específico de la industria -es decir, que el proceso de producción no puede interrumpirse sin destruir los hornos-, el cierre de algunos hornos y su reinicio posterior requerirían grandes inversiones adicionales (según cálculos de la industria de la Comunidad, ascenderían, en la región, a 2 000 000 EUR por horno). La industria de la Comunidad calcula que se limitaría la capacidad de reunir capital adicional para tales inversiones a menos que los inversores confíen en la rentabilidad del mercado de coque 80+. Por tanto, la capacidad de producción de la industria de la Comunidad es, necesariamente, bastante fija.
2003
2004
2005
PI
Rentabilidad de las ventas en la CE a clientes no vinculados (% de las ventas netas)
11 %
17 %
18 %
-1 %
Índice (2003 = 100)
100
158
169
-8
Rendimiento de las inversiones (beneficio en % del valor contable de la inversión)
5 %
23 %
17 %
-9 %
Índice (2003 = 100)
100
460
340
- 180
Flujo de caja (miles EUR)
17 641
13 633
34 600
4 669
Índice (2003 = 100)
100
77
196
26
j) Empleo, productividad y remuneraciones
(59)
El nivel de empleo de la industria de la Comunidad aumentó en un 13 % entre 2003 y el PI. En comparación con la producción, que aumentó, la productividad de la mano de obra de la industria de la Comunidad, medida en producción (toneladas) por persona empleada al año, permaneció estable. Los costes de mano de obra anuales medios por trabajador aumentaron en un 9 % durante el período considerado.
2003
2004
2005
PI
Número de trabajadores
680
754
734
767
Índice (2003 = 100)
100
111
108
113
Productividad (toneladas por trabajador)
1 676
1 954
1 760
1 697
Índice (2003 = 100)
100
117
105
101
Coste de mano de obra anual por trabajador (miles EUR)
28
28
29
31
Índice (2003 = 100)
100
100
105
109
k) Magnitud del margen de dumping
(60)
Teniendo en cuenta el volumen, la cuota de mercado y el precio de las importaciones objeto de dumping, el impacto en la industria comunitaria del margen de dumping real no puede considerarse insignificante.
(61)
Como se señala en el considerando 3, las medidas antidumping anteriores fueron suspendidas en marzo de 2004, ya que, habida cuenta del cambio temporal en las condiciones del mercado, se consideró que era improbable que se reanudara el perjuicio relacionado con las importaciones del producto afectado originarias de la RPC. El período durante el cual se investigó la evolución de los volúmenes y los precios del producto afectado se desarrolló entre el 1 de octubre de 2002 y el 30 de septiembre de 2003. La suspensión se amplió hasta diciembre de 2005, cuando expiraron las medidas. Teniendo todo esto en cuenta, se considera que el dumping del pasado no incidió de forma significativa en la situación de la industria de la Comunidad durante el período considerado en esta investigación.
6. Conclusión sobre el perjuicio
(62)
Entre 2003 y el PI, el volumen de las importaciones objeto de dumping del producto afectado originarias de la RPC aumentó en un 45 % y su cuota del mercado comunitario, en aproximadamente cuatro puntos porcentuales. Los precios medios de las importaciones objeto de dumping fueron inferiores a los de la industria de la Comunidad durante el período considerado, salvo en 2004, que fue un año excepcional. Por otra parte, durante el PI, los precios de las importaciones del país afectado subcotizaron considerablemente los de la industria comunitaria. De hecho, se detectó un margen de subcotización del 10,2 %.
(63)
La mayoría de los indicadores de perjuicio evolucionaron positivamente para la industria de la Comunidad hasta 2005 (aunque ya en 2005 hubo muestras de estabilización a la baja en comparación con 2004, un año excepcional), pero iniciaron un descenso durante el PI. Esto es así especialmente en lo que se refiere a los indicadores financieros de la industria de la Comunidad, en especial la rentabilidad: los márgenes de beneficio del 17-18 % alcanzados durante 2004-2005 descendieron drásticamente durante el PI y la industria de la Comunidad terminó registrando pérdidas. El rendimiento de las inversiones y el flujo de caja también evolucionaron negativamente. Este drástico descenso se debió a una pronunciada disminución de los precios de venta entre 2005 y el PI, cuando los precios medios de venta del producto similar producido por la industria de la Comunidad bajaron en un 19 %, en detrimento de su rentabilidad.
(64)
Asimismo, otros muchos indicadores de perjuicio evolucionaron negativamente entre 2005 y el IP, aunque menos acentuadamente que la rentabilidad: el volumen de ventas de la industria de la Comunidad disminuyó en aproximadamente un 3 %, la industria de la Comunidad perdió un 2,5 % de su cuota de mercado y sus precios medios de venta disminuyeron en un 19 %. Por otra parte, el volumen de producción, el índice de utilización de la capacidad y el empleo mostraron una evolución ligeramente positiva entre 2005 y el PI.
(65)
Habida cuenta de cuanto se ha expuesto, se concluye provisionalmente que la industria de la Comunidad sufrió un perjuicio importante a tenor del artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
E. CAUSALIDAD
1. Introducción
(66)
De acuerdo con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, la Comisión ha examinado si las importaciones objeto de dumping originarias de la RPC han causado un perjuicio a la industria de la Comunidad hasta un punto que puede considerarse importante. Se examinaron también otros factores conocidos, distintos de las importaciones objeto de dumping, que podrían haber perjudicado asimismo a la industria de la Comunidad, a fin de garantizar que el posible perjuicio causado por esos otros factores no se atribuyera a esas importaciones.
2. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(67)
Entre 2003 y el PI, el volumen de las importaciones del producto afectado originarias de la RPC aumentó en un 45 % y su cuota del mercado comunitario tuvo un nivel significativo durante todo el período considerado, es decir, representó constantemente cuotas de mercado del 24 % o más. Durante el PI, esta cuota de mercado fue del 28 %. El precio medio de estas importaciones aumentó globalmente en un 46 % entre 2003 y el PI, pero los precios fueron generalmente inferiores a los de la industria de la Comunidad durante el período considerado, salvo en 2004, que fue un año excepcional. En el PI, los precios medios de las importaciones procedentes de la RPC subcotizaron en un 10,2 % los precios medios de la industria de la Comunidad. Esta, para asegurar su presencia en su mercado interno y debido a los bajos precios de mercado fijados por las importaciones procedentes de la RPC, se sintió obligada a reducir sus precios de venta en un 29 % durante el PI. Sin embargo, perdió un 2,5 % de su cuota de mercado entre 2005 y el PI.
(68)
Por tanto, el efecto de este comportamiento desleal de fijación de precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de la RPC fue que los precios de la industria de la Comunidad se vieron sometidos a una dura presión y que ya no pudieron cubrir el alto coste de las materias primas, lo que se vio confirmado por la drástica bajada de la rentabilidad de la industria de la Comunidad durante el PI.
(69)
Teniendo en cuenta todo lo anterior, se concluye provisionalmente que las importaciones a bajo precio procedentes de la RPC, que subcotizaron notablemente los precios de la industria de la Comunidad durante el PI y aumentaron también en volumen, han tenido un papel determinante en el deterioro de la situación de la industria de la Comunidad, lo que se refleja en un pronunciado descenso de la rentabilidad y en el deterioro de otros indicadores financieros durante el PI, así como en una pérdida de cuota de mercado.
3. Efecto de otros factores
a) Comportamiento de las exportaciones de la industria de la Comunidad
(70)
Como puede verse en el cuadro siguiente, el volumen de las ventas de exportación de coque 80+ de la industria de la Comunidad disminuyó en un 36 % durante el período considerado. Sin embargo, durante el PI, cuando la rentabilidad de la industria de la Comunidad bajó drásticamente, como se ha explicado anteriormente, las ventas de exportación aumentaron considerablemente. Además, el nivel de ventas de exportación no es muy importante en el contexto de las ventas globales de la industria de la Comunidad, ya que solo representa el 10 % de las ventas totales en el PI. Por tanto, se considera que el descenso de estas exportaciones no tuvo un impacto significativo en el perjuicio importante sufrido por la industria de la Comunidad.
2003
2004
2005
PI
Volumen de ventas de exportación (toneladas)
140 511
103 409
56 453
90 402
Índice (2003 = 100)
100
74
40
64
b) Importaciones originarias de otros terceros países
(71)
Según los mejores datos de que se dispone, mencionados en el considerando 38, durante el período considerado no se produjeron importaciones de terceros países distintos de la RPC. Por tanto, se concluye que las importaciones en la CE originarias de otros terceros países no contribuyeron al perjuicio importante sufrido por la industria de la Comunidad.
c) Competencia de otros productores comunitarios
(72)
Según se indica en el considerando 35, los otros dos productores comunitarios no cooperaron en la investigación. No obstante, estos dos productores facilitaron a la Comisión determinados datos relativos a sus volúmenes globales de producción y de ventas, que se cotejó con la información facilitada por los productores comunitarios que cooperaron. No se dispuso de información sobre los precios de venta de los otros productores comunitarios.
(73)
Basándose en los datos disponibles, se calcula que el volumen de ventas de los otros dos productores comunitarios en la Comunidad osciló entre 280 000 y 380 000 toneladas durante el PI (8). Del mismo modo, su cuota de mercado correspondiente fue de aproximadamente el 20 %. Según lo establecido anteriormente, la cuota de mercado de la industria de la Comunidad permaneció relativamente estable durante todo el período considerado, mientras que, durante el mismo período, la cuota de mercado de las importaciones chinas subió en cuatro puntos porcentuales. Así pues, teniendo en cuenta todo el período, lo lógico es pensar que las importaciones chinas adquirieron un mayor volumen principalmente en detrimento de otros productores comunitarios. No obstante, el aumento de tres puntos porcentuales en la cuota de mercado que obtuvieron las importaciones chinas durante el PI corresponde a una pérdida de cuota de mercado de la industria de la Comunidad de una magnitud similar (2,5 puntos porcentuales).
(74)
Habida cuenta de todo lo anterior y dado que no hay información que indique lo contrario, se concluye que los otros productores comunitarios no han contribuido al perjuicio sufrido por la industria de la Comunidad.
d) Precios de las materias primas
(75)
Algunas partes interesadas alegaron que el perjuicio sufrido por la industria de la Comunidad podía atribuirse a aumentos en el coste de las materias primas. A este respecto, se constató que la materia prima básica utilizada en la producción de coque 80+, el carbón de coque, representa aproximadamente el 50 % del coste de fabricación del coque 80+. El carbón de coque utilizado por la industria de la Comunidad procede de los EE.UU., excepto en el caso de un productor de la industria de la Comunidad, que utiliza carbón de coque de origen local. Por lo que se refiere a los precios del carbón de coque utilizado por la industria de la Comunidad, la investigación mostró que aumentaron notable y constantemente durante el período considerado, como se indica en el cuadro siguiente:
2003
2004
2005
PI
Coste medio del coque de carbón (EUR/tonelada de coque 80+ producida)
77
97
126
127
Índice (2003 = 100)
100
125
163
164
(76)
A este respecto, cabe señalar que el aumento de los precios de las materias primas entre 2003 y 2005 pudo repercutirse en los precios de venta de la industria de la Comunidad, que, como se indica en el considerando 51, aumentaron durante el mismo período, coincidiendo con unos mayores márgenes de beneficio de la industria de la Comunidad. En cambio, durante el PI, a pesar que solo se produjo un aumento de un punto porcentual respecto a 2005, la situación financiera de la industria de la Comunidad se deterioró gravemente, ya que sus precios de venta disminuyeron notablemente.
(77)
Por consiguiente, se considera que los precios de las materias primas no contribuyeron al perjuicio importante sufrido por la industria de la Comunidad.
4. Conclusiones sobre la causalidad
(78)
En conclusión, dicho análisis ha demostrado que las importaciones procedentes de la RPC produjeron una importante reducción de los precios en el mercado comunitario durante el PI, cuando las importaciones procedentes de la RPC subcotizaron gravemente los precios de la industria de la Comunidad. Esta fuerte bajada de los precios dio lugar a una considerable disminución de los precios de venta de la industria de la Comunidad, que a su vez coincidió con un pronunciado descenso de la rentabilidad, del rendimiento de las inversiones y del flujo de caja. Además, el aumento de las importaciones chinas durante el PI dio lugar a un aumento de la cuota de mercado (3 puntos porcentuales), lo que se refleja en una pérdida de cuota de mercado de la industria de la Comunidad en un porcentaje similar (2,5 puntos porcentuales).
(79)
Por otra parte, el examen de otros factores que podrían haber causado perjuicio a la industria de la Comunidad reveló que ninguno de ellos podía haber tenido un impacto negativo significativo en esta industria.
(80)
Basándose en este análisis, que distingue y separa debidamente los efectos de todos los factores conocidos en la situación de la industria de la Comunidad y los efectos perjudiciales de las importaciones objeto de dumping, se concluye provisionalmente que las importaciones objeto de dumping originarias del país afectado causaron un perjuicio importante a la industria de la Comunidad a tenor del artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base.
F. INTERÉS DE LA COMUNIDAD
(81)
La Comisión analizó si, a pesar de las conclusiones sobre el dumping, el perjuicio y la causalidad, había razones apremiantes que llevaran a la conclusión de que no redunda en interés de la Comunidad adoptar medidas en este caso particular. Con este fin, y de conformidad con el artículo 21, apartado 1, del Reglamento de base, la Comisión consideró el probable impacto de las medidas en todas las partes implicadas, así como las consecuencias probables de no tomar medidas. Por motivos de confidencialidad, en lugar de cifras reales, los datos relativos a los importadores individuales se indican en horquillas de cifras.
1. Interés de la industria de la Comunidad
(82)
Como se indica en el considerando 35, la industria de la Comunidad consta de cinco empresas, que cuentan con instalaciones de producción en la República Checa, Italia y España, y da empleo a unas 750 personas que participan directamente en la producción, la venta y la administración del producto similar. Si se establecen medidas, se espera que finalice el fuerte descenso de los precios en el mercado de la Comunidad y que los precios de venta de la industria de la Comunidad empiecen a recuperarse, como consecuencia de lo cual mejorará la situación financiera de la industria de la Comunidad.
(83)
Por otra parte, en caso de que no se establezcan medidas antidumping, es probable que siga la tendencia negativa en la evolución de los indicadores financieros de la industria de la Comunidad, en especial su rentabilidad. Es probable que, en ese caso, la industria de la Comunidad siga perdiendo cuota de mercado, ya que no podrá seguir los precios de mercado fijados por las importaciones objeto de dumping procedentes de la RPC, lo que probablemente dará lugar a recortes en la producción y las inversiones, al cierre de determinadas capacidades de producción y a la pérdida de puestos de trabajo en la Comunidad.
(84)
En conclusión, el establecimiento de medidas antidumping permitiría a la industria de la Comunidad recuperarse de los efectos del dumping constatado.
2. Interés de los importadores y operadores comerciales no vinculados en la Comunidad
(85)
Como se ha indicado en el considerando 9, solo un importador/operador comercial respondió al cuestionario. Sobre la base de la información mencionada en el considerando 36, durante el PI esta empresa representaba casi todas las importaciones comunitarias del producto afectado.
(86)
Sobre la base de la información facilitada por el importador afectado, se determinó que la proporción de las importaciones del producto afectado de la RPC representó aproximadamente el 20 % del volumen de negocios total de la empresa durante el PI. El importador/operador comercial compra coque 80+ no solo a la RPC, sino también a otras fuentes, incluida la industria de la Comunidad. El margen de beneficio medio logrado por el importador en cuestión, en el comercio de coque 80+, oscila entre el 5 % y el 10 %.
(87)
El importador que cooperó no está a favor de que se establezcan medidas. Sin embargo, dado el destacado lugar que este importador ocupa en las importaciones del producto afectado, es muy probable que repercutiera en los usuarios la mayoría o la totalidad de los costes adicionales causados por las medidas antidumping. A este respecto, como se ha explicado en el considerando 82, es muy probable que el establecimiento de un derecho antidumping sobre las importaciones procedentes de la RPC, dé lugar a que los precios de mercado se corrijan al alza. Por tanto, cabe esperar que los importadores que compran el producto a la RPC repercutan los costes de los derechos al cliente final. En todo caso, dado el peso relativamente reducido de este producto en las actividades del importador y el margen de beneficio que logra actualmente comercializando coque 80+, se espera que un derecho provisional no afecte demasiado a la situación financiera de este operador económico.
3. Interés de los usuarios
(88)
Como se ha señalado en el considerando 9, numerosos usuarios y asociaciones de usuarios facilitaron respuestas a los cuestionarios, así como otras observaciones. La industria usuaria de la Comunidad consta de dos sectores importantes, a saber, los productores de la lana mineral y la fundición.
a) Productores de lana mineral
(89)
Algunas filiales de Rockwool International A/S («Rockwool»), el principal grupo productor de lana mineral de la Comunidad enviaron cuestionarios de usuarios. Rockwool utiliza coque 80+ para producir lana mineral como agente de combustión para la fusión de minerales. La lana mineral se utiliza principalmente como material de aislamiento. El margen de beneficios alcanzado por todo el grupo Rockwool durante el PI superó el 10 %.
(90)
Se constató que Rockwool representaba aproximadamente el 13 % del consumo total de coque 80+ en la Comunidad durante el PI y aproximadamente el 18 % de las importaciones totales de coque 80+ originarias de China.
(91)
La empresa tiene quince instalaciones de producción en la Comunidad y da empleo a aproximadamente 6 600 personas. El coque 80+ de China se utiliza en instalaciones suyas situadas en tres Estados miembros de la UE, que en su conjunto dan empleo a 2 400 personas, mientras que en las demás se utiliza coque 80+ de la CE. Durante el PI, se constató que el coque 80+ representaba entre el 4 % y el 8 % de los costes totales de producción de las empresas Rockwool que utilizaban coque 80+ procedente de China.
b) Fundición
(92)
Se calcula que la fundición representa casi el 80 % del consumo total de coque 80+ en la Comunidad. En la industria de la fundición, el coque 80+ se utiliza como agente de combustión para fundir chatarra destinada a la producción de piezas moldeadas ferrosas que se utilizan como insumo en la producción de piezas para los sectores de la automoción, la ingeniería, la maquinaria y los servicios públicos.
(93)
El posible impacto de cualquier medida antidumping en el sector de la fundición se calculó basándose en las respuestas a los cuestionarios de usuarios facilitadas por fundiciones comunitarias que, durante el PI, representaban aproximadamente el 18 % del consumo total de coque 80+ en la Comunidad, así como aproximadamente el 18 % de las importaciones totales del producto afectado originarias de la RPC durante el PI. La CAEF y la Asociación Nacional Alemana de la Fundición presentaron también alegaciones justificadas.
(94)
Se constató que el coque 80+ representaba, durante el PI, entre el 3 y el 6 % del coste total de producción de las fundiciones incluidas en el análisis, lo cual difiere de la estimación realizada por la CAEF de que el precio del coque podría representar una proporción de hasta un 15 % en el coste de producción de las piezas moldeadas.
c) Argumentos presentados por los usuarios
(95)
El primer argumento principal presentado por los usuarios contra el establecimiento de de medidas es que los productores europeos no pueden satisfacer por sí solos la demanda de coque en la Comunidad, lo cual también ha sido reconocido por la industria de la Comunidad y se refleja claramente en el hecho de que el consumo comunitario durante el PI fue de 1,6 millones de toneladas (y que, según las pronósticos de los usuarios, podría aumentar en los próximos años), mientras que la producción comunitaria total, basándose en la información facilitada por los productores de la industria de la Comunidad y los otros productores comunitarios (véase el considerando 72) fue, en ese período, de 1,3 millones de toneladas. Teniendo en cuenta que la industria de la Comunidad actúa con un elevado índice de utilización de la capacidad, es evidente que las importaciones son necesarias para satisfacer la demanda de los usuarios, aun en el caso de que toda la producción de la CE se consumiera en la Comunidad.
(96)
A este respecto, cabe señalar que la finalidad de las medidas antidumping no es acabar con las importaciones, sino corregir las prácticas comerciales desleales que tienen un efecto perjudicial en la industria de la Comunidad y restablecer una situación de competencia real en el mercado comunitario. Por lo que se refiere al entorno competitivo en el mercado comunitario, cabe señalar que, aunque el efecto del establecimiento de medidas antidumping probablemente sea el aumento de los precios de las exportaciones originarias de la RPC en la Comunidad, las medidas propuestas no son suficientes para cerrar el mercado comunitario a los exportadores chinos y, por tanto, permitirán que siga habiendo productos chinos en el mercado.
(97)
Además, los usuarios han argumentado que el establecimiento de medidas traería consigo un aumento de los costes de compra que podrían afectar a su competitividad y, por tanto, afectar a sus operaciones de fabricación en la Comunidad. También se afirmó que la situación sería incluso más desalentadora para los usuarios que no pueden pasar del coque 80+ chino al coque 80+ europeo, ya que no les quedaría más remedio que soportar la carga adicional de un derecho antidumping.
(98)
La investigación puso de manifiesto que el coque 80+ representa entre el 4 % y el 8 % de los costes totales de producción de lana mineral y entre un 3 % y un 6 % de los costes totales de las fundiciones. Por tanto, incluso si los importadores repercutieran plenamente el coste de los derechos en los usuarios, el derecho antidumping propuesto causaría un aumento hipotético máximo del coste de producción tanto de Rockwool como del sector de la fundición de aproximadamente un 1 %.
(99)
Por otra parte, cabe señalar que, en caso de que se redujera o de que llegara a desaparecer el coque 80+ de la industria de la Comunidad, las fuentes de suministro disponibles también se reducirían, con el consiguiente efecto negativo para los usuarios comunitarios, para los que el coque 80+ tiene una importancia estratégica. En tal caso, el suministro de coque 80+ en la Comunidad podría llegar a depender enteramente de la producción china, que disfrutaría de una posición dominante en el mercado comunitario. A este respecto, se considera que la existencia de fuentes alternativas de suministro es esencial para garantizar un acceso apropiado a las materias primas.
(100)
La información de que dispone la Comisión indica que se está produciendo una escasez en la oferta de exportaciones chinas de coque 80+ por motivos no relacionados con el procedimiento antidumping, sino basados en medidas adoptadas por el Gobierno chino para poner freno a las exportaciones de determinados productos, entre otros, del producto afectado. El gravamen a la exportación sobre el coque 80+ ha aumentado del 5 al 15 % a partir del 1 de junio de 2007. La reducción o incluso la desaparición de la industria de la Comunidad podría agravar tales problemas y crear escasez de suministro para la industria usuaria. Por otra parte, mediante la supresión de las ventajas desleales derivadas de las prácticas objeto de dumping se pretende impedir que la industria de la Comunidad siga debilitándose y, por tanto, será útil para mantener una amplia gama de fuentes de suministro e incluso para reforzar la competencia entre los productores existentes.
d) Conclusión
(101)
Las pruebas de que dispone la Comisión en esta fase indican que el coque 80+ no representa más que un porcentaje marginal de los costes totales tanto de los productores de lana mineral como del sector de la fundición y, por tanto, es probable que el impacto de cualquier medida antidumping en sus costes de producción sea limitado. Además, no se excluye la posibilidad de que los importadores repercutan parte del aumento de costes o de que los usuarios repercutan parte o la totalidad del aumento de los costes a sus clientes finales. Por tanto, se concluye que no es probable que el impacto de una medida antidumping como la que se propone afecte notablemente a la situación económica de los usuarios. Teniendo en cuenta el impacto limitado de una medida antidumping en los costes de los usuarios, es poco probable que se produzcan cierres como consecuencia del establecimiento de medidas. Por tanto, no es probable que el impacto en el empleo de la industria usuaria sea significativo.
4. Conclusión sobre el interés comunitario
(102)
Se espera que los efectos del establecimiento de medidas permitan que la industria de la Comunidad mejore su rentabilidad, con los consiguientes efectos beneficiosos para la competencia en el mercado comunitario. Teniendo en cuenta la situación financiera desfavorable de la industria de la Comunidad, existe el riesgo de que, a falta de medidas, la industria de la Comunidad cierre instalaciones de producción y despida trabajadores. Si esto fuera así, el mercado comunitario dependería aún más de sus importaciones.
(103)
En cuanto a los importadores, aunque los efectos negativos podrían producir un aumento de los precios, el nivel de estos aumentos puede reducirse disminuyendo los márgenes o repercutiendo parte del aumento en la industria usuaria.
(104)
En cuanto a los usuarios, el derecho antidumping propuesto tendría un efecto muy limitado en sus costes de producción.
(105)
Habida cuenta de lo anteriormente expuesto, se concluye provisionalmente que no existe en este caso ninguna razón de peso que impida el establecimiento de medidas, y que la aplicación de tales medidas antidumping redundaría en interés de la Comunidad.
G. PROPUESTA DE MEDIDAS ANTIDUMPING PROVISIONALES
(106)
Teniendo en cuenta las conclusiones relativas al dumping, al perjuicio, a la causalidad y al interés comunitario, deberán tomarse medidas provisionales para evitar que las importaciones objeto de dumping sigan causando un perjuicio a la industria de la Comunidad.
1. Nivel de eliminación del perjuicio
(107)
El nivel de las medidas antidumping provisionales debe ser suficiente para eliminar el perjuicio que causan las importaciones objeto de dumping a la industria de la Comunidad, sin sobrepasar el margen de dumping constatado. A la hora de calcular el importe del derecho necesario para eliminar los efectos del dumping, se consideró que las medidas deberían permitir a la industria de la Comunidad cubrir sus costes de producción y obtener en conjunto el beneficio antes de impuestos que podría razonablemente conseguir en condiciones normales de competencia, es decir, en ausencia de las importaciones objeto de dumping. El margen de beneficio antes de impuestos utilizado provisionalmente para este cálculo fue del 15,3 % del volumen de negocios, que corresponde al margen de beneficios medio logrado por la industria de la Comunidad durante 2003-2005.
(108)
A continuación se determinó el incremento de los precios necesario comparando el precio de importación medio, según se había establecido en los cálculos de subcotización de los precios (véase el considerando 43), con el precio no perjudicial del producto similar vendido por la industria de la Comunidad en el mercado comunitario. El precio no perjudicial se obtuvo ajustando el precio de venta de la industria de la Comunidad para que reflejara el margen de beneficio antes mencionado. La diferencia resultante de esta comparación, en porcentaje del valor cif total de importación, ascendió al 35,7 %, es decir, inferior al margen de dumping.
(109)
Como ningún productor exportador de la RPC pidió el trato individual, se calculó un único nivel nacional de eliminación del perjuicio para todos los exportadores de la RPC.
2. Medidas provisionales
(110)
Habida cuenta de lo anteriormente expuesto, y de conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, se considera que debe establecerse un derecho antidumping provisional al nivel del menor de los márgenes de perjuicio y de dumping constatados, de conformidad con la regla del derecho inferior.
(111)
Basándose en lo anterior, el derecho antidumping provisional debería ascender al 35,7 %.
3. Forma de las medidas
(112)
Las medidas antidumping pueden tomar diversas formas, si bien el objetivo sigue siendo eliminar los efectos del dumping perjudicial. Después del PI se han observado aumentos significativos en los precios de las importaciones chinas del producto afectado que, de hecho, van más allá del nivel del perjuicio. En estas circunstancias y dado que este mercado se ha caracterizado por una gran volatilidad de los precios en el pasado, se considera que un derecho en forma de precio de importación mínimo es la medida más apropiada en este caso. Un precio de importación mínimo garantizará que el producto afectado no se venda a precios perjudiciales, sin aumentar indebidamente estos en los momentos en que los precios estén a niveles suficientemente altos. Se puede esperar que un precio de importación mínimo aporte estabilidad al mercado, ya que garantizará un nivel de precios adecuado a la industria de la Comunidad, permitiéndola actuar en condiciones económicas viables y, al mismo tiempo, constituirá un punto de referencia para que los importadores y los usuarios programen sus actividades económicas con antelación suficiente.
(113)
El importe del precio de importación mínimo resulta de la aplicación del margen de perjuicio a los precios de exportación utilizados en el cálculo del nivel de eliminación de perjuicio durante el PI. El precio de importación mínimo calculado de esta manera asciende a 227 EUR por tonelada.
4. Aplicación
(114)
Como se ha explicado en el considerando 14, el coque 80+ se importa con la misma nomenclatura aduanera que el coque 80-. Estos dos productos se distinguen solo por su tamaño, pero están destinados a dos industrias distintas y son fabricados fundamentalmente por diversos productores de la Comunidad. El presente Reglamento está destinado a regular únicamente las importaciones de coque 80+ despachadas a libre práctica en la Comunidad. Como las importaciones de coque 80- pueden contener un porcentaje determinado de coque 80+, hay que garantizar que el establecimiento del derecho al coque 80+ no dé lugar a una aplicación indebida de derechos al coque 80- en caso de envíos mezclados.
(115)
Por tanto, el derecho antidumping debe aplicarse al coque de carbón en trozos de más de 80 mm de diámetro, cuando sea enviado en mezclas que contengan tanto coque de carbón en trozos de más de 80 mm de diámetro como coque de carbón en trozos de menor diámetro, a menos que se determine que la cantidad de coque de carbón en trozos de más de 80 mm de diámetro no constituye más del 20 % del peso neto en seco del envío mezclado. La cantidad de coque de carbón en trozos de más de 80 mm de diámetro incluida en las mezclas puede determinarse basándose en muestras con arreglo a los artículos 68 a 70 del Reglamento (CEE) no 2913/92 del Consejo (9). En caso de que la cantidad de coque de carbón en trozos de más de 80 mm de diámetro se determine basándose en muestras, la muestra se seleccionará de conformidad con la norma ISO 18238:2006.
(116)
Sin embargo, si se constatara que el coque de carbón mezclado (coque 80+ y coque 80-) es desembarcado y despachado a libre práctica en la Comunidad con el código NC ex 2704 00 19, y posteriormente cribado y vendido como coque 80+, se considerará como el producto afectado y, por tanto, estará sujeto a lo dispuesto en el presente Reglamento.
5. Disposición final
(117)
Se reconoce que, antes de llegar a medidas definitivas, será necesario seguir analizando varios elementos, como los volúmenes y los precios de importación (en especial del año 2004), los efectos en los mercados comunitario y mundial de las recientes decisiones del Gobierno chino respecto a las exportaciones de coque, así como la viabilidad de un sistema de indización que sea aplicado a los precios mínimos de importación. No obstante, la información recogida y examinada hasta esta fase de la investigación muestra claramente la existencia del dumping, el perjuicio, un nexo causal entre el dumping y el perjuicio y el hecho de que el establecimiento de medidas no iría en contra del interés de la Comunidad. Por tanto, se concluye que la necesidad de obtener más información y de profundizar en el análisis de los elementos mencionados anteriormente antes de adoptar medidas definitivas no constituye en absoluto un impedimento para el establecimiento de medidas provisionales.
(118)
En aras de una buena gestión, debe fijarse un período en el cual las partes interesadas que se dieron a conocer en el plazo especificado en el anuncio de inicio podrán dar a conocer sus puntos de vista por escrito y solicitar una audiencia. Además, debe tenerse en cuenta que las conclusiones referentes al establecimiento de derechos formuladas a efectos del presente Reglamento son provisionales y podrán reconsiderarse a efectos de cualquier derecho definitivo.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de coque de carbón en trozos de más de 80 mm de diámetro (coque 80+) originarias de la República Popular China, clasificado en el código NC ex 2704 00 19 (código Taric 2704001910). El diámetro de los trozos se determinará conforme a la norma ISO 728:1995.
2. El importe del derecho antidumping provisional aplicable a los productos mencionados en el apartado 1 consistirá en la diferencia entre el precio de importación mínimo de 227 EUR por tonelada y el precio neto franco frontera de la Comunidad del producto no despachado de aduana, siempre que este último sea inferior al precio de importación mínimo.
3. Por tanto, el derecho antidumping se aplicará también al coque de carbón en trozos de más de 80 mm de diámetro, cuando sea enviado en mezclas que contengan tanto coque de carbón en trozos de más de 80 mm de diámetro como coque de carbón en trozos de menor diámetro, a menos que se determine que la cantidad de coque de carbón en trozos de más de 80 mm de diámetro no constituye más del 20 % del peso neto en seco del envío mezclado. La cantidad de coque de carbón en trozos de más de 80 mm de diámetro incluido en las mezclas podrá determinarse basándose en muestras con arreglo a los artículos 68 a 70 del Reglamento (CEE) no 2913/92. En caso de que la cantidad de coque de carbón en trozos de más de 80 mm de diámetro se determine basándose en muestras, estas se seleccionarán conforme a la norma ISO 18238:2006.
4. En caso de que las mercancías resulten dañadas antes del despacho a libre práctica y, en consecuencia, el precio pagado o pagadero se calcule proporcionalmente a efectos de determinar el valor en aduana, de conformidad con el artículo 145 del Reglamento (CEE) no 2454/93 de la Comisión (10), el precio de importación mínimo indicado anteriormente se reducirá mediante prorrateo del precio pagado o pagadero. El derecho pagadero será entonces igual a la diferencia entre el precio de importación mínimo reducido y el precio neto, franco en la frontera de la Comunidad, antes del despacho de aduana, reducido.
5. El despacho a libre práctica en la Comunidad del producto mencionado en el apartado 1 estará supeditado al depósito de una garantía igual al importe del derecho provisional.
6. Salvo disposición en contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 del Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, las partes interesadas podrán solicitar que se les informe de los principales hechos y consideraciones sobre cuya base se adoptó el presente Reglamento, dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar ser oídas por la Comisión en el plazo de un mes a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
De conformidad con el artículo 21, apartado 4, del Reglamento (CE) no 384/96, las partes interesadas podrán realizar comentarios respecto a la aplicación del presente Reglamento en el plazo de un mes a partir de la fecha de su entrada en vigor.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El artículo 1 del presente Reglamento se aplicará durante un período de seis meses.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 18 de septiembre de 2007.