31999R1796
L 217/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (EО) № 1796/1999 НА СЪВЕТА
от 12 август 1999 година
относно налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху внос на стоманени въжета и кабели, произведени в Китайската народна република, Унгария, Индия, Мексико, Полша, Южна Африка и Украйна, и прекратяване на антидъмпинговата процедура по отношение на вносни стоки с произход в Република Корея
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9 и член 10, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Комисията след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (EО) № 362/1999 (2) (наричан по-долу „временния регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху внос в страните от Общността на стоманени въжета и кабели, произведени в Китайската народна република, Индия, Мексико, Южна Африка и Украйна и приемане на доброволни гаранции, предложени от някои износители в Унгария и Полша.
Б. СЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(2)
След налагането на временни антидъмпингови мита, на заинтересуваните страни, които желаят това, е предоставена възможност да изразят мнението си. Страните са били информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които съществува намерение да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито и безусловното събиране на суми, гарантирани посредством временни мита, на нивото на тези мита. Страните разполагат с период от време, през който могат да изразяват съображения, след като са се запознали с изложените факти.
(3)
Устните и писмени коментари, представени от заинтересуваните страни, са разгледани и, където е счетено за уместно, съответно са променени окончателните заключения.
В. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(4)
Следва да напомним, че съображение 7 от временния регламент описва разглеждания продукт като стоманени въжета и кабели, включвайки въжета със заключена намотка и изключвайки въжета и кабели от неръждаема стомана, с максимално напречно сечение по-голямо от 3 mm (наричани по-долу с промишления термин „СТВ“, т.е. стоманено-телени въжета).
(5)
Има предложения СТВ да бъдат разделени на два отделни продукта, според описаните две разграничаващи се области на приложение, а именно въжета с общо предназначение за общо приложение и въжета със специално предназначение за използване в определен дял от промишлеността.
(6)
Противно на твърдението, че съществуват два различни отделни продукта, т.е. въжета с общо предназначение и въжета със специално предназначение, установено е, че СТВ са произвеждани в многообразна гама видове от производителите износители и че всички СТВ имат еднакви основни физически характеристики (т.е. стоманените въжета образуват снопчета, снопчетата се увиват около сърцевината и образуват въжето и самата сърцевина. Установено е също, че всички СТВ имат еднакви основни технически характеристики (всички имат по няколко жила в снопче, по няколко снопчета във въже, определен диаметър и определена конструкция).
(7)
Разнообразните видове СТВ могат да се класифицират в няколко групи, които отразяват техните физически и технически характеристики. Докато СТВ в горния и долния край на обхвата явно не са взаимозаместими, установено е, че СТВ от съседни групи са взаимнозаместими. Направен е изводът, че съществува известна степен припокриване и конкуренция между СТВ от отделните групи. Предвид това припокриване между групите, не е възможно да се установи точно разделителната линия в която и да е част от обхвата на СТВ. Този извод е в синхрон със съдебната практика на Съда на Европейските общности (3).
(8)
В заключение, като се има предвид, че всички СТВ имат еднакви основни физически и технически характеристики и едно и също приложение въпреки съществуващите различия в горния и долния край от обхвата на СТВ, тъй като е налице конкуренция между СТВ от съседни групи, крайният извод е, че всички продукти от обхвата представляват един цялостен продукт и оттук нататък всички СТВ се считат за един продукт.
2. Сходен продукт
(9)
Следва да напомним, че в съображение 8 от временния регламент Комисията установява, че внасяните СТВ от разглежданите страни и СТВ, произвеждани и продавани вътре в Общността от промишлеността на Общността са сходни по своите основни физически и технически характеристики. Както за произвежданите в Общността, така и за внасяните СТВ е установено, че имат една и съща основна употреба и че се конкурират взаимно.
(10)
Съществуваха предположения, че СТВ произвеждани от и продавани от Общността не са сходни с тези, които се внасят от разглежданите страни. Най-вече се спореше по въпроса, че произвежданият в страните-износителки продукт е СТВ за широк стоков обмен, докато произвежданият в страните-членки на Общността продукт е СТВ със специално предназначение. По-нататък се твърдеше, че производителите от Общността са включили повече от така наречените специализирани продукти в своя асортимент от СТВ през разглеждания период, което е видно от повишаването на единичните цени.
(11)
Направени бяха следните заключения:
-
производителите от Общността са ангажирани с производството на целия асортимент от СТВ, точно както и производителите износители, т.е. с производство на по-специализирания вид СТВ, както и с производство на СТВ за широк стоков обмен,
-
припокриването на продуктите, произведени от производители на Общността и производителите износители се доказва от обема на продажбите, където е установен паралел в СТВ моделите (75 % от обема на продажбите на производителите износители и 51 % от обема на продажбите на Общността). Това припокриване също е видно от факта, че произведените в Общността СТВ и внасяните такива обхващат всички разглеждани КН кодове.
(12)
Следователно потвърждават се временните изводи, че произвежданите от Общността СТВ и внасяните такива са сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 384/96 (наричан по-долу „основен регламент“).
Г. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
1.1. Определяне на нормалната стойност
(13)
Един производител износител от Индия твърди, че производствените разходи през периода за разглеждане (от 1 януари 1997 г. до 31 март 1998 г., наричан по-долу „ПР“), трябва да се определят на основата на данни, касаещи периода преди ПР. Обаче, в съответствие с член 6, параграф 1 от основния регламент, за целите на едно представително разследване по въпросите на дъмпинга, се избира ПР и обикновено анализираната информация се ограничава до него. Не са изтъкнати причини, поради които да е по-подходящо да се ползват производствените разходи, направени през период преди ПР. Трябва да се отбележи, най-вече, че производителят износител продължава да произвежда и да продава съответните видове продукти и през ПР. По този начин данните, основани на информация по време на ПР, се считат за репрезентативни и това е причина молбата да не бъде приета.
(14)
Производителят износител от Южна Африка и един производител износител от Индия са изказали възражения срещу метода за определяне на пресметнатата нормална стойност на разглеждания продукт.
(15)
Производителят износител от Южна Африка твърди, че изчисляването на процента на печалба върху вътрешните продажби е неправилно, тъй като се базира на всички вътрешни транзакции, включително и на вътрешните продажби на СТВ за рудодобива. Поради специфичните качества на СТВ за рудодобива, каквито не се изнасят за Общността, а представляват специфичен продукт, изискващ сложно оборудване и носещ значителен процент на печалба при продажбите, този износител предявява молба процента на печалба върху вътрешните продажби на СТВ за рудодобива да не се взема предвид при изчисляването на пресметнатата нормална стойност на другите видове въжета.
(16)
Производителят износител от Индия е изразил желание вътрешните продажби на определени видове продукти с висока себестойност да бъдат изключени при изчисляване на пресметнатата нормална стойност на основание, че такива продукти не се изнасят или се изнасят много рядко през ПР и че вътрешните продажби на тези видове продукти водят до неестествено високи печалби, което изкривява определянето на средната печалба от разглеждания продукт.
(17)
Установено е, че Южноафриканските СТВ за рудодобива и Индийските продукти с висока себестойност са „сходни продукти“ с разглеждания продукт по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент. Следователно, процентът на печалба при пресмятане на нормалната стойност е определен правилно в съответствие с член 2, параграфи 3, 4 и 6 от основния регламент, т.е. на базата на всички продажби на сходния продукт на вътрешния пазар, направени в обичайния ход на търговията. В този контекст трябва да се отбележи, че за определяне на процента на печалбата в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент няма значение дали разглежданите продукти се изнасят в Общността, а дали те представляват сходен продукт по смисъла на основния регламент.
(18)
По тези причини гореспоменатите молби бяха отхвърлени.
(19)
Като алтернатива на горепосоченото, дружеството от Индия пожела средната печалба да се изчислява на основата на всички вътрешни продажби, т.е. продажби както на печеливши, така и на непечеливши видове продукти. В това отношение трябва да се отбележи, че съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, сумата на процента на печалбата следва да се основава на данни, касаещи производството и продажбите в обичайния ход на търговията със сходния продукт на вътрешния пазар на страната-износител. В този контекст, продажби под себестойността на съответен вид продукт се вземат предвид само когато се определя процента на печалбата при обем на продажбите с такъв непечеливш продукт по-малко от 20 % от всички продажби на разглеждания вид продукт, или, ако приравнената средна продажна цена не е под приравнената средна себестойност за единица продукция. Това правило е спазено при определяне на процента на печалбата, съответно, алтернативната молба също не бе приета.
(20)
Тъй като нямаше други предложения относно формирането на нормалната стойност, заключенията в съображения 9-13 от временния регламент се потвърждават.
1.2. Избор на страна аналог за страни, които не членуват в икономиката на пазара
(21)
Износители производители от Китай и Украйна оспориха избора на Индия като страна-аналог и помолиха да бъде ревизиран временния избор на страна-аналог. Украинският износител-производител предложи да бъде избрана Република Корея (наричана по-долу „Южна Корея“), тъй като тя има отворен пазар.
(22)
Аргументите против избора на Индия като страна-аналог бяха внимателно анализирани и по изложените по-нататък причини се стигна до решение Индия да не се взема за страна-аналог. Поради липсата на сътрудничещи трети страни от икономиката на пазара, включени в това разследване, се взе решение, че Полша представлява най-разумният избор за страна-аналог при изчисляване на нормалната стойност за Китай и Украйна.
(23)
В резултат на временно огласяване на фактите китайските и украинските производители износители изразиха съмнения и срещу избора на Полша като страна-аналог, твърдейки, че Южна Корея би била по-подходяща като се има предвид нивото на митото при внос, големината на вътрешния пазар и съществуващата конкуренция на вътрешния пазар. Все пак Полша бе оценена като по-подходяща страна, вземайки предвид нейното ниско мито при внос, отвореният ѝ вътрешен пазар и неговият размер, наличието на конкуренция между местните производители и фактът, че полските СТВ дават, в крайна сметка, най-представително сравнение по отношение на модели на сравняване с моделите на Китай и Украйна.
(24)
Що се отнася до Южна Корея, отбелязано беше, че, при все че тази страна също има ниско мито при внос, тя има далеч по-нисък процент на вътрешни продажби, които са сравними с вноса вътре в Общността, извършван от КНР.
(25)
Ето защо бе счетено, че Полша е най-разумно направеният избор на страна-аналог, както за Украйна, така и за КНР.
2. Експортна цена
(26)
Тъй като нямаше други предложения относно експортната цена, заключенията в съображения 14-17 от временния регламент се потвърждават.
3. Сравнение
(27)
Един полски производител износител повтори своята молба за доуточняване на нормалната стойност съобразявайки се с разликите в продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби като се имат пред вид разходите за инвентар и за складиране. При отсъствието, обаче, на каквото и да било ново доказателство за действието на горепосочените фактори за сравняване на цената, както се изисква от член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент, тази молба не беше приета.
(28)
Същият полски производител износител и един унгарски производител износител повториха своето искане за доуточняване на нормалната стойност съобразявайки се с разликите в нивото на търговията. В светлината на представените нови доказателства, молбите бяха преразгледани и приети, тъй като се доказа, че експортната цена и нормалната стойност са на различно ниво на търговия и че тази разлика влияе върху сравняването на цената.
(29)
Един индийски производител износител подаде молба за коригиране на разликите в нивото на търговията на основание, че експортните продажби се правят изключително на ниво търговия на едро, докато продажбите на вътрешния пазар се правят както на ниво търговия на едро, така и на ниво краен потребител. Корекцията беше направена, доколкото молбата беше основателна.
(30)
Един полски производител износител оспори използването на средни месечни обменни курсове за превръщане на експортната цена в местна валута при определяне на временните заключения. Този производител-вносител твърди, че е трябвало да се използват действително прилаганите обменни курсове. В това отношение трябва да отбележим, че е обичайна практика да се ползват средни месечни обменни курсове. Нещо повече, изпробвани са и двата подхода и е установено, че разликите са незначителни и каквито и да било положителни разлики се балансират от отрицателни разлики, т.е., нито един от двата подхода не води до системно повишаване или намаляване на обменния курс и че ефектът от тази ситуация върху крайните граници на дъмпинга е несъществен. В резултат на всичко това се стига до решението да се прилага обичайната практика на средни месечни обменни курсове.
(31)
Южноафриканският производител износител поиска корекция на експортните цени въз основа на превръщане на валутния курс, тъй като едно сравнение между най-ниския курс на обмяна на валутата и екюто през ПР и най-високия курс на обмяна през 1999 г. показва важна девалвация на екюто.
(32)
Съгласно член 2, параграф10, буква й) от основния регламент тази молба е отхвърлена понеже колебанията в обменните курсове не показват постоянна тенденция през ПР, което би оправдало една корекция. Нещо повече, трябва да се отбележи, че по време на ПР, средната девалвация на екюто спрямо южноафриканския ранд е била много малка.
(33)
Поради липса на други коментари относно сравняването се потвърждават изложените заключения в съображения 17-19 и 21-23 от временния регламент.
4. Граници на дъмпинга
4.1. Методология
(34)
На временната фаза, експортните продажби на СТВ от индийски производител износител, насочени към неговия партньор-вносител от Общността и впоследствие трансформирани от партньора-вносител са изключени при определяне на дъмпинга.
(35)
След огласяване на временните заключения, производителят-износител от Индия оспори този подход. Постъпи молба доказаният дъмпинг за преразгледаните експортни транзакции да се изразява като процентна част от общата цена CIF, т.е. да включва онези експортни транзакции, отнасящи се до продукти, които впоследствие са трансформирани, както е описано по-горе. В подкрепа на молбата си производителят износител подчертава, че всякакви мерки против дъмпинга биха били приложени към целия внос на разглеждания продукт.
(36)
Тази молба не беше приета. Първо, би било трудно да се пресметне една надеждна експортна цена за онези внесени продукти, които след това са препродадени в трансформирано състояние. Второ, експортните продажби взети предвид при определяне на границата на дъмпинга съставляват 80 % от всички експортни препродажби на Общността, осъществени от производителя-износител през ПР. Направен е извод, че това е напълно достатъчно за основа на представителни заключения/заключения. Трето, тъй като експортните продажби, свързани с продукти, които впоследствие са били трансформирани, не биха могли да се ползват за изчисляване на дъмпинга, те не биха могли да се вземат предвид при изчисляване на границата на дъмпинга, тъй като това би повлияло заключенията чрез изкуствено занижаване на границата на дъмпинга.
(37)
Следователно, потвърждава се използваната методология за определяне на временните заключения, включително и остатъчните граници, както е посочено в съображения 24-26.
4.2. Ниво на границите на дъмпинга
(38)
Приравнената средна нормална стойност за вид продукт е сравнена с приравнената средна експортна цена на извън производствена основа и на същото ниво на търговия съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент.
(39)
След повторните изчисления и най-вече поради факта, че за КНР и Украйна нормалните стойности са базирани върху продажбите на вътрешния пазар на полските производители, установените окончателни граници на дъмпинга, изразени като процентна част от цената CIF на границата на Общността, са както следва:
-
КИТАЙСКА НАРОДНА РЕПУБЛИКА:
60,4 %
- УНГАРИЯ:
Drótáru és Drötkotél Ipari és Kereskedelmi Rt
28,1 %
Всички производители/износители:
28,1 %
- ИНДИЯ:
Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd
23,8 %
Mohatta & Heckel
30,8 %
Всички производители/износители:
30,8 %
- РЕПУБЛИКА КОРЕЯ:
Kiswire Ltd
1,2 %
Manho Rope & Wire Ltd
0,1 %
Chung Woo Rope Co. Ltd
0,2 %
Chun Kee Steel and Wire Rope Co. Ltd
0,4 %
- МЕКСИКО:
Aceros Camesa SA de CV
95,6 %
Всички производители/износители:
95,6 %
- ПОЛША:
Drumet SA
27,9 %
Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut“ Spólka Akeyjna
Fabryka Lin i Drutów „Linodrut“ Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia
Fabryka Lin i Drutów „Falind“ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia
Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut“ Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia
Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet“ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia
48,3 %
Всички производители/износители:
48,3 %
- ЮЖНА АФРИКА:
Haggie Rand Ltd (фирмата е сменила името си и сега се нарича Haggie)
132 %
Всички производители/износители:
132 %
-
УКРАЙНА:
51,8 %
Д. ПРОМИШЛЕНОСТ НА ОБЩНОСТТА
1. Производство на Общността
(40)
При липса на каквато и да е нова информация се потвърждават временните заключения, дадени в съображения 34-36 от временния регламент.
2. Промишленост на Общността
(41)
След изразените съображения от заинтересуваните страни, промишлеността на Общността се очертава както следва.
(42)
Изброените 16 производители жалбоподатели и 4-ма производители от Общността, които подкрепят жалбата и които съдействаха на разследването съставят „промишлеността на Общността“ по смисъла на член 4 от основния регламент, т.е.:
-
Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Германия),
-
Bridon International Limited (Обединено кралство),
-
BTS Drahtseile GmbH (Германия),
-
Cables Y Alambres Especiales SA (Испания),
-
Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Германия),
-
Cordoaria Oliveira SA (Португалия),
-
Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Германия),
-
Holding FICADI (Франция),
-
Iscar Funi Metalliche (Италия),
-
D. Koronakis SA (Гърция),
-
Metalcalvi Wire Ropes (Италия),
-
Midland Wire Cordage Co. Ltd (Обединено кралство),
-
Randers Rebslaareri (Дания),
-
Redaelli Tecnacordati SpA (Италия),
-
Trefileurope (Франция),
-
Trenzas Y Cables SL (Испания),
-
Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Германия),
-
Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Австрия),
-
Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Германия),
-
Wadra GmbH (Германия).
3. Внос на стоки, направен от промишлеността на Общността
(43)
Определени заинтересувани страни са изразили съмнения относно изчисляване на нивото на вноса, направен от промишлеността на Общността.
(44)
Следва да се отбележи, че информацията за вноса се базира на данни, подадени от износителите в техните листи за продажба и надлежно проверени. Така е установено, че направеният от промишлеността на Общността внос представлява 4,4 % от потреблението през периода на разследването.
(45)
Потвърждава се направеният във временния регламент анализ, че основната дейност на промишлеността на Общността остава производството на СТВ, като при това се отчита ниското ниво на вноса. Освен това, споменатото ниско ниво не е такова, че да предпази производителите на Общността от вредните ефекти на дъмпинга, нито пък да им позволи да се облагодетелстват неправомерно от направения внос.
Е. ЩЕТИ
1. Предварителна забележка - периодът на разследване
(46)
Твърди се, че включването на 1994 г. изкривява анализа на щетата, имайки предвид, че по-голямата част от вноса е направен между 1994 г. и 1995 г. и че след това нивото на вноса от засегнатите страни е останало постоянно. Има също твърдения, че състоянието на промишлеността на Общността е останало постоянно от 1995 г. до ПР. В резултат на това, постъпи молба периодът на разследване на щетата да започне през 1995 г.
(47)
Целта на разследването е да се оцени ефекта от дъмпинговия внос върху икономическото състояние на промишлеността на Общността през ПР. За да се направи такъв анализ са установени тенденции на развитие за редица показатели на основата на информация, обхващаща известен брой години преди ПР. По тази причина е без значение дали за начална точка при установяване на тенденциите на развитие се взема 1994 г. или 1995 г.
(48)
Във всеки случай, следва да се отбележи, че:
-
независимо, че най-големият внос от разглежданите страни е извършен между 1994 и 1995 г., обратно на изказаните предположения, този внос е продължил да нараства след 1995 г. (+12 % между 1995 г. и ПР),
-
цените на внесените стоки са останали значително под тези на стоките от Общността в течение на целия период,
-
влиянието на този внос върху състоянието на промишлеността на Общността се изразява в значителен спад на печалбите между 1994 г. и 1995 г. (от 1,3 % до - 0,3 %), съвпадащ със загуба на пазарен дял (-10 процентни пункта). Както е обяснено във временния регламент, промишлеността на Общността се опитва да възстанови пазарния си дял чрез намаляване на цените между 1995 г. и 1996 г., но претърпява още по-големи загуби (от - 0,3 % до - 0,7 %). За да намали тези загуби, икономиката на Общността отново повишава цените си между 1996 г. и 1997 г. Това, обаче, става за сметка на пазарен дял, който претърпява още по-голям упадък,
-
следователно, това влошаване на състоянието на промишлеността на Общността е резултат от натиска, произтичащ както от обема на вноса от разглежданите страни, така и от ниските цени на тези внесени стоки.
(49)
На основание на казаното по-горе, предложението за началото на анализите на тенденцията на развитие е отхвърлено.
(50)
Следователно, периодът, през който се анализира икономическото състояние на промишлеността на Общността дава възможност за точна преценка на това състояние и правилно отразява еволюцията на пазара на СТВ в рамките на Общността.
2. Натрупване
2.1. Внос от Унгария
(51)
Един производител износител повтори искането си внесените стоки от Унгария да бъдат извадени от общия внос на стоките с другите ангажирани страни. Не постъпиха, обаче, други аргументи в подкрепа на изваждане на внесените от Унгария стоки. По тази причина са потвърдени основанията за натрупване, както е посочено в съображение 47 от временния регламент.
2.2. Внос от Мексико
(52)
Един производител износител твърдеше, че внесените стоки от Мексико следва да бъдат извадени от общия внос на стоките с другите ангажирани страни на основание, че този внос от Мексико следва да се счита de minimis. Във връзка с това се твърдеше, че по-голямата част от вноса от Мексико се прави от вносител, който е свързан с производител от Общността и този внос не трябва да се взема предвид когато се определя нивото на вноса от Мексико. Следователно, останалата част от вноса от Мексико би била de minimis и по тази причина вносът от Мексико следва да се извади от целия друг внос, който се разглежда за анализ на щетата.
(53)
Следва да се отбележи, че при преценката дали вносът от дадена страна трябва да се смята за de minimis съгласно член 9, параграф 3 от основния регламент се изчислява общия обем на внесените стоки, произведени в дадената страна.
(54)
Нивото на внесените стоки, описани в съображения 45 и 48 от временния регламент, следователно се потвърждава, т.е. то е 3 % от потреблението през ПР. Отхвърля се твърдението, че вносът от Мексико е de minimis.
3. Цени на внесените на дъмпинг стоки
3.1. Сравнение между цените на Общността и внесените на дъмпинг стоки
(55)
Изказани са мнения, че елементите, използвани за извършване на изчисленията за подбиване на цената при класифицирането на СТВ не позволяват едно смислено и точно сравняване на цената. Изтъква се най-вече, че елементите, които не са включени в изчисленията за подбиване на цената (като галванизация, якост на опън, сърцевина и покритие) и допълнителните елементи, непредвидени във въпросника (като допустимо отклонение в диаметъра, коефициент на удължение и натоварване, което предизвиква скъсване) оказват значително влияние върху цените. Изказани са също мнения, че е редно да се ползва една и съща класификация на продукта за изчисляване както на дъмпинга, така и на щетата.
(56)
Направени са следните заключения:
-
за извършване на изчисленията за подбиване на цената СТВ са групирани според броя на теловете и броя на жилата във въже, според вида на конструкцията на въжето и според неговия диаметър. Доказано е, че тези елементи са главните фактори, формиращи цената на СТВ. За другите елементи, които не са включени в изчисленията за подбиване на цената (като галванизация, якост на опън, сърцевина и покритие) е установено, че оказват само вторично влияние върху цените на пазара на Общността.
Изчисленията за подбиване на цената, които групират СТВ по описания по-горе начин, водят до обхващане на един разумен обем продажби, реализирани от производителите износители и от промишлеността на Общността и по тази причина се счита, че (тези изчисления) осигуряват един смислен и представителен резултат,
-
включването на допълнителни елементи, непредвидени във въпросника (като допустимо отклонение в диаметъра, коефициент на удължение и натоварване, което предизвиква скъсване) се смята за ненужно, вземайки предвид, че тези елементи до голяма степен са резултат от комбиниране на главните елементи на СТВ, които вече са включени в класификацията на СТВ. Прави се извода, че тяхното включване няма да доведе до по-точно сравняване на ценообразуването, поради което изискването за такива елементи би било неоправдано бреме за всички заинтересувани страни,
-
класифицирането на продукта за изчисляване на границата на дъмпинга не може да се приеме като добър модел за използване при изчисляване на подбиването на цената, при положение, че класификацията на дъмпинга, в повечето случаи е сравнение на асортимента на дадена дружество, т.е., същият или сходни продукти, произведени от един и същи производител и продадени на два различни пазара. От друга страна, изчисляването на подбиването на цената представлява извършване на сравнение между по-голям брой СТВ, продавани от по-голям брой страни. Ето защо се взема решението, че използваната вече във временния регламент методология осигурява по-разумна основа за анализ на подбиване на цената: съобразявайки се с главните фактори на формиране на цената, този подход покрива най-голям обем от продажбите,
-
накрая, установено беше, че няма значими ценови разлики за различните видове СТВ от една и съща група.
(57)
В заключение, аргументите относно изчисленията за подбиване на цената, свързани с класификацията на продукта, се отхвърлят.
3.2. Ниво на търговията
(58)
Някои заинтересовани страни са изразили желание да се коригират продажните цени така че да отразяват предполагаемата разлика в нивата на търговията, която се базира на факта, че извършените от Общността продажби са насочени към крайните потребители, докато внесените продукти обикновено се продават на търговци на едро/дистрибутори.
(59)
Установено е, че промишлеността на Общността извършва продажби по различни канали, включващи както търговци на едро/дистрибутори, така и крайни потребители. Нещо повече, не са доказани никакви постоянни и/или значими разлики в цената в зависимост от различните канали за продажба.
(60)
По тази причина искането за корекция на нивото на търговията не е прието.
4. Състояние на промишлеността на Общността
(61)
Някои производители-износители са изказали мнение, че промишлеността на Общността не е понесла материални вреди по смисъла на член 3 от основния регламент, основано на факта, че промишленото производство на Общността, капацитета, цените, инвестициите и производителността са останали стабилни или са се подобрили между 1994 г. и ПР.
4.1. Производство
(62)
Установено е, че през разглеждания период производствените нива са останали стабилни (+1 %), това трябва да се разглежда заедно с нарастващите нива на акциите (+30 %) и с намаляването на обема на продажбите (-9 %), както е очертано в съображения 58-60 от временния регламент. Трябва да се напомни също и че потреблението се е повишило с 5 % през разглеждания период.
4.2. Капацитет и инвестиции
(63)
Потвърждава се заключението от съображения 59 и 65 от временния регламент, че повишаването на капацитета, споменато във временния регламент (+11 %), се дължи на инвестиране в машини и оборудване с по-добри технически показатели, предназначени да заместят остарелите.
4.3. Реализирана печалба
(64)
Някои производители износители са се усъмнили в прилагането на данъчни ревизии за изчисляване на реализираната печалба от промишлеността на Общността, както е залегнало в номерирано съображение 64 от временния регламент. Предложени са аргументи, че в данъчните ревизии се включват продажби на продукти, които не влизат в разследването и че не се обхваща целия ПР.
(65)
Установено е, че независимо от възможността на някои дружества да предоставят информация, отнасяща се точно до разглеждания продукт, някои други дружества нямат система за изчисляване на производствените разходи, която да позволява конкретното идентифициране на продукта, обект на разследването. При липсата на такава информация се счита, че данъчните ревизии осигуряват надеждна информация за най-близката група продукти, включително и за разглеждания продукт, за която е налице необходимата информация за печалбата. За всичките шест дружества от представителната група производството на СТВ представлява основната им дейност. За другите продукти, изработвани от тези дружества (напр. телени въжета от неръждаема стомана, СТВ с диаметър, по-малък от 3 mm, стоманени мрежи, предварително напрегнати жила) се установи, че в общи линии се отнасят към тази основна дейност, че общо взето за тях се използват същите суровини, оборудване и персонал.
(66)
Използването на (величината за) печалбата за 1997 г. вместо тази за ПР се смята за уместно, вземайки предвид, че 1997 г. в широк смисъл покрива ПР, който обхваща времето от януари 1997 г. до март 1998 г.
(67)
В заключение, поради изложените по-горе причини, се оформя становището, че данъчните ревизии дават една представителна и надеждна картина на печалбата от разглеждания продукт, в съответствие с член 3, параграф 8 от основния регламент.
(68)
По времето на временния регламент един производител от Общността, чиято финансова година приключваше през март, разполагаше само с временни данни за печалбата. След това постъпи окончателна информация и печалбата за Общността беше преизчислена на - 0,3 % за 1997 г., което, както вече се каза е репрезентативно за ПР. Следователно, печалбата за промишлеността на Общността спада от + 1,3 % през 1994 г. на - 0,3 % през 1997 г.
4.4. Заключение за състоянието на промишлеността на Общността
(69)
Някои производители износители твърдят, че промишлеността на Общността е функционирала много добре в периода след 1995 г., поради което не е оправдано да се търси материална щета.
(70)
Следва да напомним (виж раздел Е.1 „Предварителна забележка“), че положението на промишлеността в Общността се е влошило независимо дали за начало на анализа на щетата се взема 1994 г. или 1995 г. Дори и за начало да се вземе 1995 г., производството, обемът на продажбите, заетостта на работната ръка и инвестициите намаляват. Акциите се повишават. Пазарният дял остава постоянен (от 65,26 % на 65,64 %) и печалбата остава отрицателна (- 0,3 %).
(71)
Във всеки случай, в съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, анализът на щетата, която е понесла промишлеността на Общността, се отнася до общата преценка на тези икономически показатели и нито един от тези показатели, разгледан изолирано, не може да се счита за основно ръководещ.
(72)
Ето защо този аргумент се отхвърля.
4.5. Заключение относно щетата
(73)
Потвърждава се направеното заключение, че промишлеността на Общността е претърпяла материална щета, както е посочено в съображение 68 от временния регламент.
Ж. ПРИЧИННА ВРЪЗКА
(74)
В отсъствието на каквато и да е нова информация се потвърждават временните заключения, дадени в съображения 69-85 от временния регламент.
З. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(75)
Някои страни по договорите са направили запитвания относно преценката на влиянието на антидъмпинговите мерки върху промишлеността за потребителя.
(76)
Следва да напомним, че не са получени никакви отговори на въпросниците относно дейността на Комисията от страна на промишлеността за потребителя, която се разглежда в тази процедура (съображение 87 от временния регламент). Освен това, не е получена никаква информация след публикуването на временния регламент. Следва да се отбележи, че начертаните във временния регламент заключения показват, че потребителите няма да бъдат засегнати в голяма степен от налагането на мерките. Това заключение не е оспорвано от потребителите, поради което с настоящето се потвърждава.
(77)
Изказани са мнения от редица заинтересовани страни, че производителите от Общността не произвеждат СТВ с малък диаметър и че антидъмпинговите мерки ще доведат до недостиг на тези СТВ на пазара на Общността. Твърди се също, че това би оказало отрицателен ефект върху заемането на работната ръка в страните на вносителите, които в сегашния момент внасят в Общността СТВ с малък диаметър.
(78)
Следва да припомним, че промишлеността на Общността произвежда пълен асортимент от СТВ, включително и с малък диаметър. Прави се извод, че налагането на мерките няма да доведе до такова повишаване на цената, което би причинило недостатъчно снабдяване на пазара на Общността със СТВ с малък диаметър. Потвърждава се и фактът, че съществуват редица алтернативни източници за снабдяване със СТВ, които не са обект на антидъмпингови мерки (съображение 105 от временния регламент).
(79)
Съобразявайки се с горното, правим извода, че налагането на окончателни мерки не би имало значителен отрицателен ефект върху икономическите оператори в Общността.
И. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Прекратяване на процедурата по отношение на Южна Корея
(80)
Като се имат предвид направените заключения в съображение 24 et seqs от временния регламент, че границата на дъмпинга за Южна Корея е de minimis и че не са представени аргументи против прекратяването на процедурата за Южна Корея, процедурата относно вноса на произведени в Южна Корея стоки с настоящия документ се прекратява, без да се стига до налагането на мерки.
2. Ниво на елиминиране на щетата
(81)
С цел да се установят мерките, които ще бъдат наложени в крайна сметка, беше взето решение да се вдигнат цените на дъмпинговия внос до ниво, което не се свързва с щета. С цел да се изчисли необходимото повишаване на цената, т.е., границата на щетата, цените на дъмпинговия внос бяха сравнени с цените за продажба на промишлеността на Общността, събрани с нереализираната печалба и едно разумно ниво на печалба. Нужно е да отбележим, че след като печалбата на промишлеността на Общността беше преизчислена на 3 % за 1997 (виж точка 4.3 „Реализирана печалба“ в раздел Е), елементът за нереализирана печалба при изчисляване на загубите от продажбата беше съответно коригиран. Извън тези съображения, използваната методология за установяване на границата на щетата, както е описана в съображение 110 от временния регламент, се потвърждава.
3. Мерки
(82)
Когато разследването вече е напреднало, няколко производители износители от КНР, Мексико и Украйна предлагат да се вземат мерки. Нещо повече, в случая с Индия и Южна Африка производителите износители представят преразгледани предложения за ценови мерки,
-
относно КНР, счита се, че предложените мерки не са приемливи при положение, че нито една дружество в тези страни не получава индивидуално отношение и че предложенията не съдържат никакви гаранции от страна на китайските власти, за да дадат възможност за правилен мониторинг,
-
относно Индия (Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd), Мексико, Южна Африка и Украйна, ангажираните производители износители правят предложения за ценови мерки, които се оказват приемливи.
(83)
Да припомним, че в съображение 112 et seg. от временния регламент се говори за мерки, предложени от производителите износители в Унгария и Полша и приети от Комисията. Тези мерки са такива, че да отразяват крайните заключения от разследването що се отнася до предвидените в тях минимални цени.
4. Форма и ниво на крайните мерки
(84)
Крайните мерки следва да бъдат под формата на мита ad valorem, чийто размер е фиксиран индивидуално за сътрудничещи си дружества. Що се отнася до другите производители износители, като се има предвид тясното сътрудничество, трябва да се прилага най-високото специфично за дадена дружество мито за износител-партньор в разглежданата страна. За дружествата, които са предложили приемливи ценови мерки, крайните мерки имат формата на конкретни действия.
(85)
Според член 9, параграф 4 от основния регламент, когато установените граници на дъмпинга по отношение на даден производител износител се оказват под съответните увеличения в цените на вноса, необходими за отстраняване на щетата, както е изчислено по-горе, крайният размер на митата е ограничен до установената граница на дъмпинга.
(86)
Тези мита, изразени като процентна част от нетната величина CIF, франко границата на Общността цена, преди облагането с мито възлизат на:
- КИТАЙСКАТА НАРОДНА РЕПУБЛИКА:
Всички производители/износители:
60,4 %
- УНГАРИЯ:
Drótarú és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt
28,1 %
Всички производители/износители:
28,1 %
- ИНДИЯ:
Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd
23,8 %
Mohatta & Heckel
30,8 %
Всички производители/износители:
30,8 %
- МЕКСИКО:
Aceros Camesa SA de CV
56,1 %
Всички производители/износители:
56,1 %
- ПОЛША:
Drumet SA
27,9 %
Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut“ Spólka Akeyjna
Fabryka Lin i Drutow „Linodrut“ Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia
Fabryka Lin i Drutow „Falind“ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia
Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut“ Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia
Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet“ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia
48,3 %
Всички производители/износители:
48,3 %
- ЮЖНА АФРИКА:
Haggie
38,6 %
Всички производители/износители:
38,6 %
- УКРАЙНА:
Всички производители/износители:
51,8 %
(87)
Индивидуалните размери на митата, посочени в този регламент, са определени на основата на заключенията на настоящето антидъмпингово разследване. Следователно, те са отражение на положението по време на това разследване. Тези мита са приложими единствено към внос на продукти, произведени в разглежданите страни и то от конкретно споменатите юридически единици. Продукти на което и да е друго дружество, непосочено специално в постановителната част на настоящия регламент, включително и свързаните единици, не могат да ползват тези размери (на митата) и ще подлежат на остатъчно мито.
(88)
Всяка молба относно прилагането на тези индивидуални размери на митата (напр. след промяна на името на единицата) следва незабавно да се адресира до Комисията заедно с цялата относима информация, особено такава за изменение на извършваните от дружеството дейности по производството, вътрешните и външни продажби, свързани с промяна на това име.
Й. СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННИТЕ МИТА
(89)
С оглед големината на дъмпинговите граници, установени за производителите износители и отчитайки сериозността на щетата за промишлеността на Общността, счита се за необходимо осигурените суми чрез временни антидъмпингови мита по силата на временния регламент да бъдат окончателно събирани в размера на окончателно наложеното мито, освен ако размерите на временното мито са по-ниски, в който случай последното взема превес,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С този документ се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на стоманени въжета и кабели, класифицирани под следните кодове по КН ex 7312 10 82 (код по TARIC 73121082*10), ex 7312 10 84 (код по TARIC 73121084*10), ex 7312 10 86 (код по TARIC 73121086*10), ex 7312 10 88 (код по TARIC 73121088*10) и ex 7312 10 99 (код по TARIC 73121099*10) и произведени в Китайската народна република, Унгария, Индия, Мексико, Полша, Южна Африка, Украйна.
2. Размерът на окончателното антидъмпингово мито, приложим към нетната величина CIF, франко границата на Общността цена, преди облагането, на произведените продукти от изброените по-долу дружества е както следва:
Страна
Дружество
Размер на митото
(в %)
Допълнителен код по TARIC
Китайска народна република
Всички дружества
60,4
-
Унгария
Всички дружества
28,1
8900
Индия
Usha Martin Industries & Usha
Beltron Ltd
Shakespeare Sarani
Calcutta-700 071 India
23,8
8613
Всички други дружества
30,8
8900
Мексико
Всички дружества
56,1
8900
Полша
Drumet SA
87-880 Wloclawek, ul.
Polna 26/74 Polska
27,9
8614
Всички други дружества
48,3
8900
Южна Африка
Всички дружества
38,6
8900
Украйна
Всички дружества
51,8
8900
3. Ако не е посочено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Независимо от член 1, окончателното мито няма да се прилага за внос на продукта, описан в член 1, параграф 1 по-горе и пряко изнесен и фактуриран на дружество-вносител в Общността от изброените в параграф 3 дружества, от които Комисията е поела ангажименти във връзка с цената съгласно Решение 1999/572/ЕО от 13 август 1999 г., поемайки ангажиментите, предложени във връзка с антидъмпинговите процедури, които засягат вноса на стоманени въжета и кабели, произведени в Китайската народна република, Унгария, Индия, Мексико, Полша, Южна Африка и Украйна (4).
2. Когато вследствие на дадена мярка се подаде молба за пускане в свободно обращение, освобождаването от мито да става при условие че на съответните митнически служби на държавата-членка (на Общността) се представи валидна фактура относно ангажимента във формата, уточнена в приложението към временния регламент, която е издадена от някоя от изброените в параграф 3 страни. Ако дружеството е от Украйна, фактурата относно ангажимента трябва да се съпровожда от валидно разрешение за износ, издадено от украинските власти, във формата, уточнена в приложението.
3. Внесени стоки по смисъла на предложените и приети ангажименти следва да се декларират по следните допълнителни кодове по TARIC:
Страна
Дружество
Допълнителен код по TARIC
Унгария
Drótáru és Drótkötél Ipari és Kereskedelmi Rt.
Besenyöi utca 18,3527 Miskolc, Hungary
8616
Полша
Drumet SA
87-880 Wloclawek, ul. Polna 26/74, Polska
8617
Slaskie Zaklady Lin i Drutu „Linodrut“ Spólka Akeyjna
Fabryka Lin i Drutów „Linodrut“ Zabrze Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia
PL-41-800 Zabre, Sobieskiego Street No 1,
Fabryka Lin i Drutów Falind Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia
PL-41-201 Sosnowiec, Niwecka Street 1
Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu Linodrut Bytom Spólka organiczona odpowiedzialnoscia, 41-906 Bytom, Ks. Jerzago Popieluszki Street 1Dolnoslaska fabryka Lin i Drutu „Linodrut Linmet“ Spólka z organiczona odpowiedzialnoscia, 58-309 Walbrzych, Sluga Street 2
8619
Мексико
Aceros Camesa SA de CV
Margarita Maza de Juárez No. 154,
Col. Nueva Ind. Vallejo
México D.F. C.P. 07700
México
A022
Южна Африка
Haggie
Lower Germiston Road
Jupiter
PO Box 40072
Cleveland
South Africa
A023
Индия
Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd.
Shakespeare Sarani, Calcutta, 700071
India
A024
Украйна
Joint Stock Company, Silur ,343700 Khartsyzsk,Donetsk Region,
Ukraine
A025
Член 3
Относно вноса на продукти, описани в член 1, параграф 1, с произход от КНР, Унгария, Индия, Мексико, Полша, Южна Африка и Украйна, сумите, които се осигуряват по силата на временното антидъмпингово мито, наложено съгласно временния регламент, следва да се събират в размера на окончателното наложено мито. Събраните суми, надвишаващи размера на окончателно наложените антидъмпингови мита, следва да се освободят.
Член 4
С настоящото се прекратява процедурата относно вноса на продукти, описани в член 1, параграф 1 и произведени в Република Корея.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 12 август 1999 година.
REGLAMENTO (CE) N° 1796/1999 DEL CONSEJO
de 12 de agosto de 1999
por el que se establecen derechos antidumping definitivos y se perciben definitivamente los derechos provisionales establecidos sobre las importaciones de cables de acero originarias de la República Popular de China, Hungría, la India, México, Polonia, Sudáfrica y Ucrania y por el que se da por concluido el procedimiento antidumping relativo a las importaciones de dicho producto originarias de la República de Corea
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) n° 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea(1), y, en particular, su artículo 9 y el apartado 2 de su artículo 10,
Vista la propuesta presentada por la Comisión previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. MEDIDAS PROVISIONALES
(1) Mediante el Reglamento (CE) n° 362/1999(2) (en lo sucesivo denominado "Reglamento provisional"), la Comisión estableció derechos antidumping provisionales sobre las importaciones en la Comunidad de cables de acero originarias de la República Popular de China, la India, México, Sudáfrica y Ucrania y aceptó los compromisos ofrecidos por determinados exportadores de Hungría y Polonia.
B. PROCEDIMIENTO ULTERIOR
(2) Tras el establecimiento de los derechos antidumping provisionales, se dio a las partes que lo solicitaron la posibilidad de ser oídas. Se informó a las partes de los principales hechos y consideraciones sobre cuya base estaba previsto recomendar el establecimiento de derechos antidumping definitivos y la percepción definitiva, al nivel de esos derechos, de los importes garantizados por los derechos provisionales. Además, se les concedió un plazo para presentar observaciones tras la comunicación de esa información.
(3) Se consideraron las observaciones orales y escritas presentadas por las partes interesadas y se modificaron en consecuencia las conclusiones definitivas cuando se consideró conveniente.
C. PRODUCTO CONSIDERADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto considerado
(4) Conviene recordar que en el considerando 7 del Reglamento provisional se describe el producto considerado como cables de acero, incluidos los cables cerrados y con excepción de los cables de acero inoxidable, cuyo corte transversal en su mayor dimensión es superior a 3 mm (en adelante denominados, utilizando la terminología industrial, "cables de acero").
(5) Se alegó que los cables de acero deben dividirse en dos productos distintos, correspondientes a dos campos distintos de aplicación, a saber cables con aplicaciones generales y cables con aplicaciones específicas para uso en industrias concretas.
(6) Contrariamente a la alegación de que había dos productos distintos, a saber, los cables con aplicaciones generales y los cables con aplicaciones específicas, se constató que los productores exportadores produjeron los cables de acero en una amplia gama de tipos y que todos los cables de acero tenían las mismas características físicas básicas (los alambres de acero que forman los filamentos, los filamentos que están enrollados en torno al núcleo que forman el cable y el propio núcleo). Asimismo se constató que todos los cables de acero tenían las mismas características técnicas (todos tenían varios alambres por filamento y varios filamentos por cable y un diámetro y una construcción determinados).
(7) Los distintos tipos de cables de acero pueden clasificarse en varias categorías de productos según sus características físicas y técnicas. Mientras que está claro que los cables de acero de las categorías del extremo superior y del extremo inferior de la gama no eran intercambiables, se constató que los cables de acero de categorías adyacentes eran intercambiables. Se concluyó que había cierto grado de solapamiento y competencia entre los cables de acero de distintas categorías. Dado este solapamiento entre categorías, no fue posible fijar una línea divisoria clara en ningún punto de la gama de cables de acero. Esta conclusión se ajusta a la jurisprudencia del Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas(3).
(8) En conclusión, dado que se constató que todos los cables de acero tenían las mismas características y aplicaciones físicas y técnicas básicas, pese a haber diferencias entre los cables de acero en el extremo superior y el extremo inferior de una gama, y que había competencia entre categorías adyacentes de cables de acero, se concluyó que todos los productos de la gama formaban un único producto y, por tanto, se consideró que todos los cables de acero eran un único producto.
2. Producto similar
(9) Conviene recordar que en el considerando 8 del Reglamento provisional la Comisión señaló que las características físicas y técnicas de los cables de acero importados de los países afectados y los cables de acero fabricados y vendidos en la Comunidad por la industria de la Comunidad eran similares. Además, se constató que tanto los cables de acero fabricados en la Comunidad como los importados tenían, fundamentalmente, las mismas aplicaciones y competían entre sí.
(10) Se alegó que los cables de acero fabricados y vendidos por los productores comunitarios no eran similares a los importados de los países afectados. En especial, se adujo que los productos fabricados en los países afectados eran cables de acero básicos mientras que los fabricados en la Comunidad eran cables de acero más elaborados. Se adujo, además, que los productores comunitarios incluyeron más tipos de productos elaborados en su gama de cables de acero en el período considerado, como lo demuestra el aumento de sus precios unitarios.
(11) Se llegó a la siguiente conclusión:
- se constató que tanto los productores comunitarios como los productores exportadores fabricaban la gama completa de cables de acero, es decir, tanto los cables de acero elaborados como los básicos;
- el solapamiento entre los productos fabricados por los productores comunitarios y los productores exportadores se observa en el volumen de ventas de productos correspondientes a modelos equivalentes de cables de acero (el 75 % del volumen de venta de los productores exportadores y el 51 % del volumen de ventas de la industria de la Comunidad). El solapamiento puede observarse asimismo en el hecho de que los cables de acero producidos en la Comunidad y los importados abarcan todos los códigos NC correspondientes.
(12) En consecuencia, se confirman las conclusiones provisionales de que los cables de acero producidos en la Comunidad y los importados son productos similares de conformidad con el apartado 4 del artículo 1 del Reglamento (CE) n° 384/96 (en adelante denominado "Reglamento de base").
D. DUMPING
1. Valor normal
1.1. Determinación del valor normal
(13) Un productor exportador indio alegó que los costes de producción durante el período de investigación (1 de enero de 1997 a 31 de marzo de 1998, en lo sucesivo denominado "el período de investigación") debían determinarse basándose en los datos relativos al período anterior al período de investigación. Sin embargo, de conformidad con el apartado 1 del artículo 6 del Reglamento de base, a efectos de llegar a unas conclusiones representativas sobre el dumping, debe elegirse un período de investigación y la información analizada debe limitarse normalmente a dicho período de investigación. No se señaló ningún motivo que demostrase que era más apropiado utilizar los costes de producción correspondientes al período anterior al período de investigación. En especial, conviene señalar que el productor exportador siguió fabricando y vendiendo los tipos del producto en cuestión durante el período de investigación. Por consiguiente, se consideró que las conclusiones basadas en la información relativa al período de investigación eran representativas, por lo que no se aceptó la petición.
(14) El productor exportador sudafricano y un productor exportador indio se opusieron al método utilizado para determinar el valor normal calculado del producto afectado.
(15) El productor exportador sudafricano alegó que el cálculo del margen de beneficio por ventas interiores no era correcto, ya que se basaba en todas las transacciones nacionales, incluidas las ventas internas de los cables de acero de extracción minera. Dicho productor exportador alegó que, dadas las propiedades específicas de los cables de acero de extracción minera no exportados a la Comunidad, que son un producto específico que precisa un equipo sofisticado y se vende con un margen considerable de beneficio, no debía tomarse en consideración el margen de beneficio obtenido en las ventas interiores de cables de acero de extracción minera al determinar el valor normal calculado de los demás tipos de cables.
(16) El productor exportador indio pidió que no se incluyeran en la determinación del valor normal calculado las ventas internas de determinados tipos del producto de elevado valor, ya que dichos productos no se exportaron o se exportaron muy poco durante el período de investigación y que las ventas internas de estos tipos de producto produjeron beneficios anormalmente altos que distorsionaban la determinación del beneficio medio del producto afectado.
(17) Se constató que los cables de acero de extracción minera sudafricanos y los tipos de productos indios de elevado valor eran "productos similares" al producto considerado de conformidad con el apartado 4 del artículo 1 del Reglamento de base. Por tanto, el margen de beneficio utilizado al calcular el valor normal se determinó correctamente con arreglo a lo dispuesto en los apartados 3, 4 y 6 del artículo 2 del Reglamento de base, es decir, tomando como base todas las ventas del producto similar en el mercado interior realizadas en el curso de operaciones comerciales normales. En este contexto, es preciso señalar que, en lo que respecta a la determinación del margen de beneficio con arreglo al apartado 6 del artículo 2 del Reglamento de base, no hace al caso que los tipos de producto considerados fueran exportados a la Comunidad, puesto que son un producto similar tal como se define en el Reglamento de base.
(18) Por tanto, se denegaron esas peticiones.
(19) Como alternativa a lo mencionado anteriormente, la empresa india solicitó que el beneficio medio se calculase sobre la base de todas las ventas interiores, es decir, las ventas tanto de tipos rentables como no rentables de productos, y no solamente sobre la base de ventas interiores de tipos rentables de productos. A este respecto, conviene señalar que, de conformidad con el apartado 6 del artículo 2 del Reglamento de base, los importes correspondientes a los beneficios deben basarse en los datos de producción y venta, en el curso de operaciones comerciales normales, del producto similar en el mercado interior del país exportador. En este contexto, las ventas a precios inferiores al coste de un tipo particular de producto sólo pueden tenerse en cuenta para la determinación del margen de beneficio si el volumen de ventas no rentables de ese tipo no es superior al 20 % de todas las ventas del tipo en cuestión o si la media ponderada del precio de venta no es inferior al coste unitario medio ponderado. Esta regla se cumplió al determinar el margen de beneficio, por lo que tampoco se aceptó la alternativa solicitada.
(20) Dado que no se presentó ninguna otra observación acerca del valor normal, se confirman las conclusiones establecidas en los considerandos 9 a 13 del Reglamento provisional.
1.2. Elección del país análogo para países sin economía de mercado
(21) Los productores exportadores chinos y ucranianos impugnaron la elección de la India como país análogo y pidieron que se revisara la elección provisional del país análogo. El productor exportador ucraniano propuso que se escogiese a la República de Corea (en lo sucesivo denominada "Corea del Sur") porque tenía un mercado libre.
(22) Se analizaron detenidamente los argumentos presentados contra la elección de la India como país análogo y, por los motivos señalados más adelante, se decidió abandonar dicha elección. A falta de terceros países de economía de mercado cooperantes no sujetos a la presente investigación, se consideró que Polonia era la opción más razonable de país análogo para el cálculo del valor normal en el caso de China y Ucrania.
(23) Tras la comunicación de las medidas provisionales, los productores exportadores chinos y ucranianos también cuestionaron la elección de Polonia como país análogo, aduciendo que Corea del Sur sería una elección más apropiada en lo que se refiere a los derechos de importación, el tamaño del mercado interior y la competencia en el mercado interior. No obstante, se consideró que Polonia era una elección acertada dado su bajo nivel de derechos de importación, la apertura y el tamaño de su mercado interior, la existencia de competencia entre productores locales y el hecho de que los cables de acero polacos ofrecían globalmente la comparación más representativa en términos de modelos equivalentes a los de China y Ucrania.
(24) En cuanto a Corea del Sur, se observó que, aunque este país tenía también un nivel bajo de derechos de importación, tenía un porcentaje mucho más bajo de ventas interiores comparables a las importaciones en la Comunidad procedentes de la República Popular de China.
(25) Por lo tanto, se consideró que Polonia era la opción más razonable de país análogo tanto para Ucrania como para la República Popular de China.
2. Precio de exportación
(26) Dado que no se presentaron observaciones sobre el precio de exportación, se confirman las conclusiones establecidas en los considerandos 14 a 17 del Reglamento provisional.
3. Comparación
(27) Un productor exportador polaco reiteró su petición de ajustes del valor normal en concepto de diferencias de gastos de almacenamiento de existencias entre las ventas interiores y las de exportación. Sin embargo, a falta de otras pruebas sobre el efecto de los factores anteriormente mencionados en la comparabilidad de los precios, como se dispone en la letra k) del apartado 10 del artículo 2 del Reglamento de base, no se aceptó la petición.
(28) El mismo productor exportador polaco y un productor exportador húngaro reiteraron su solicitud de ajustes del valor normal en concepto de diferencias de fase comercial. Teniendo en cuenta las nuevas pruebas presentadas, las peticiones se reconsideraron y aceptaron al quedar demostrado que el precio de exportación y el valor normal correspondían a una fase comercial distinta y la diferencia afectaba a la comparabilidad de los precios.
(29) Un productor exportador indio presentó una solicitud de ajuste en concepto de diferencias de fase comercial aduciendo que las ventas de exportación se hicieron exclusivamente a mayoristas, mientras que las ventas interiores se realizaron tanto a mayoristas como a usuarios finales. Se concedió un ajuste en la medida en que la solicitud estaba justificada.
(30) Un productor exportador polaco impugnó la utilización de tipos de cambio medios mensuales para convertir el precio de exportación en moneda nacional a fin de llegar a las conclusiones provisionales. Este productor exportador alegó que hubieran debido utilizarse los tipos de cambio aplicados realmente. A este respecto, conviene señalar que es habitual utilizar los tipos de cambio medios mensuales. Se probaron ambos métodos y se constató que las diferencias eran mínimas y que cualquier diferencia positiva era compensada por diferencias negativas, es decir, ninguno de los dos métodos implicó sistemáticamente tipos de cambio más altos o más bajos y esta cuestión no influyó significativamente en el margen de dumping final. Por tanto, se decidió utilizar, como es habitual, los tipos de cambio medios mensuales.
(31) El productor exportador sudafricano solicitó un ajuste de los precios de exportación en concepto de conversión monetaria aduciendo que una comparación entre el tipo de cambio más bajo de la moneda sudafricana y el ecu durante el período de investigación y el tipo de cambio más alto en 1999 mostró que se había producido una devaluación considerable del ecu.
(32) De conformidad con la letra j) del apartado 10 del artículo 2 del Reglamento de base, se rechazó esta solicitud puesto que las fluctuaciones de los tipos de cambio no mostraron una tendencia continua durante el período de investigación que justificara un ajuste. Por otra parte, es preciso señalar que la devaluación media del ecu respecto al rand sudafricano fue muy pequeña durante el período de investigación.
(33) Puesto que no se presentó ninguna otra observación sobre la comparación, se confirman las conclusiones indicadas en los considerandos 17 a 19 y 21 a 23 del Reglamento provisional.
4. Márgenes de dumping
4.1. Metodología
(34) En la fase provisional, las ventas de exportación de cables de acero realizadas por un productor exportador indio a su importador vinculado en la Comunidad y transformadas posteriormente por el importador vinculado se excluyeron de la determinación del dumping.
(35) Tras la comunicación de las conclusiones provisionales, el productor exportador indio impugnó esa decisión. Se pidió que el dumping constatado para las transacciones de exportación examinadas se expresase en porcentaje del precio cif total, es decir, incluidas las transacciones de exportación relativas a los productos transformados posteriormente como se ha indicado anteriormente. En apoyo de esta solicitud, el productor exportador señaló que las medidas antidumping se iban a aplicar a todas las importaciones del producto afectado.
(36) Esta solicitud no se aceptó. En primer lugar, habría sido difícil calcular un precio de exportación fiable para esos productos importados que se habían revendido posteriormente en un estado transformado. En segundo lugar, las ventas de exportación tomadas en consideración para la determinación de un margen de dumping supusieron el 80 % de todas las reventas de exportación a la Comunidad hechas por el productor exportador durante el período de investigación. Ello se consideró ampliamente suficiente como base para sacar conclusiones representativas. En tercer lugar, dado que las ventas de exportación relativas a los productos que se transformaron posteriormente no pudieron utilizarse para el cálculo del dumping, no pudieron tomarse en consideración para el cálculo del margen de dumping puesto que ello habría distorsionado las conclusiones reduciendo artificialmente dicho margen.
(37) Por lo tanto, se confirma la metodología utilizada para el establecimiento de las conclusiones provisionales, incluidos los márgenes residuales, según lo establecido en los considerandos 24 a 26.
4.2. Márgenes de dumping
(38) Se comparó el valor normal medio ponderado por tipo de producto con el precio medio de exportación ponderado a precio de fábrica y en la misma fase comercial, de conformidad con el apartado 11 del artículo 2 del Reglamento de base.
(39) Después de la revisión de los cálculos, en especial debida a que en el caso de la República Popular de China y Ucrania los valores normales se basaron en las ventas interiores de los productores polacos, los márgenes de dumping definitivamente determinados, expresados en porcentaje del precio cif en la frontera de la Comunidad, son los siguientes,
SITIO PARA UN CUADRO
E. INDUSTRIA DE LA COMUNIDAD
1. Producción comunitaria
(40) A falta de nueva información, se confirman las conclusiones provisionales expuestas en los considerandos 34 a 36 del Reglamento provisional.
2. Industria de la Comunidad
(41) A raíz de las observaciones realizadas por las partes interesadas, la industria de la Comunidad es la siguiente:
(42) Los 16 productores comunitarios denunciantes y 4 productores comunitarios que apoyan la denuncia y han cooperado en la investigación forman la "industria de la Comunidad", tal como se define en el artículo 4 del Reglamento de base:
- Bremer Drahtseilerei Lüling GmbH (Alemania),
- Bridon International Limited (Reino Unido),
- BTS Drahtseile GmbH (Alemania),
- Cables y Alambres Especiales SA (España),
- Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Alemania),
- Cordoaria Oliveira SA (Portugal),
- Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Alemania),
- Holding FICADI (Francia),
- Iscar Funi Metalliche (Italia),
- D. Koronakis SA (Grecia),
- Metalcalvi Wire Ropes (Italia),
- Midland Wire Cordage Co. Ltd (Reino Unido),
- Randers Rebslaareri (Dinamarca),
- Redaelli Tecnacordati SPA (Italia),
- Trefileurope (Francia),
- Trenzas y Cables SL (España),
- Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Alemania),
- Voest-Alpine Austria Draht GmbH (Austria),
- Vornbäumen-Stahlseile GmbH (Alemania),
- Wadra GmbH (Alemania).
3. Importaciones realizadas por la industria de la Comunidad
(43) Algunas partes interesadas cuestionaron el cálculo del nivel de importaciones realizadas por la industria de la Comunidad.
(44) Conviene indicar que la información sobre las importaciones se basó en datos suministrados por los exportadores en sus listados de las ventas de exportación, debidamente verificados. De este modo, se determinó que las importaciones realizadas por la industria de la Comunidad supusieron el 4,4 % del consumo en el período de investigación.
(45) Se confirma el análisis del Reglamento provisional acerca de que, dado el bajo nivel de sus importaciones, la actividad principal de la industria de la Comunidad seguía siendo la fabricación de cables de acero. Además, ese bajo nivel no fue suficiente para proteger a los productores comunitarios de los efectos perjudiciales del dumping ni permitió que se beneficiaran indebidamente de las importaciones afectadas.
F. PERJUICIO
1. Observación preliminar. Período de investigación
(46) Se adujo que la inclusión del año 1994 distorsionaba el análisis del perjuicio dado que la mayor parte de las importaciones se produjo entre 1994 y 1995, tras lo cual el nivel de las importaciones procedentes de los países afectados se estabilizó. También se adujo que la situación de la industria de la Comunidad siguió siendo estable desde 1995 hasta el período de investigación. En consecuencia, se pidió que el período de investigación del perjuicio empezara en 1995.
(47) El propósito de la investigación fue evaluar el efecto de las importaciones objeto de dumping en la situación económica de la industria de la Comunidad durante el período de investigación. Para hacer tal análisis, se establecieron las tendencias de varios indicadores sobre la base de la información relativa a varios años anteriores al período de investigación. Por lo tanto, poco importa si se toma 1994 o 1995 como punto de partida para establecer las tendencias.
(48) En cualquier caso, conviene señalar que:
- es cierto que la mayor parte de las importaciones procedentes de los países afectados se produjeron entre 1994 y 1995, pero, a diferencia de lo que se ha alegado, dichas importaciones continuaron aumentando después de 1995 (+12 % entre 1995 y el período de investigación);
- los precios de estas importaciones se mantuvieron considerablemente por debajo de los de la industria de la Comunidad durante todo el período;
- las repercusiones de dichas importaciones en la situación de la industria de la Comunidad provocaron una disminución significativa de la rentabilidad entre 1994 y 1995 (del 1,3 al 0,3 %), lo que coincidió con una pérdida de cuota de mercado (-10 puntos porcentuales). Como se expone en el Reglamento provisional, la industria de la Comunidad intentó recuperar cuota de mercado disminuyendo los precios entre 1995 y 1996, pero lo único que consiguió fue aumentar las pérdidas (-0,3 % a -0,7 %). Para reducir estas pérdidas, la industria de la Comunidad aumentó de nuevo sus precios entre 1996 y 1997, lo que se produjo en detrimento de su cuota de mercado, que volvió a disminuir;
- por consiguiente, este deterioro de la situación de la industria de la Comunidad se debió a la presión ejercida tanto por el volumen de importaciones procedentes de los países afectados como por el bajo nivel de los precios de dichas importaciones.
(49) Teniendo en cuenta lo señalado, se rechaza la alegación relativa al punto de partida de los análisis de las tendencias.
(50) Por lo tanto, el período durante el cual se analizó la situación económica de la industria de la Comunidad ha permitido una evaluación apropiada de su situación y refleja exactamente la evolución del mercado de cables de acero en la Comunidad.
2. Acumulación
2.1. Importaciones procedentes de Hungría
(51) Un productor exportador volvió a aducir que las importaciones procedentes de Hungría no debían acumularse a las importaciones procedentes de los demás países afectados. Sin embargo, no se presentó ningún nuevo argumento en apoyo de la no acumulación de las importaciones procedentes de Hungría, por lo que se confirman las razones de la no acumulación expuestas en el considerando 47 del Reglamento provisional.
2.2. Importaciones procedentes de México
(52) Un productor exportador sostuvo que las importaciones procedentes de México no debían acumularse a las importaciones procedentes de los demás países afectados aduciendo que las primeras debían considerarse mínimas. A este respecto se alegó que la mayoría de las importaciones procedentes de México fueron realizadas por un importador vinculado con un productor comunitario y que estas importaciones no debían tenerse en cuenta al determinar el nivel de importaciones de México, de modo que las importaciones restantes procedentes de México eran mínimas y no debían acumularse a las demás importaciones afectadas a efectos del análisis del perjuicio.
(53) Debe indicarse al respecto que, al evaluar si las importaciones procedentes de un país afectado deben considerarse mínimas, de conformidad con el apartado 3 del artículo 9 del Reglamento de base, se calcula el volumen total de importaciones originarias del país afectado.
(54) Por tanto, se confirma el nivel de las importaciones a que se refieren los considerandos 45 y 48 del Reglamento provisional, a saber, el 3 % del consumo en el período de investigación, y se rechaza la alegación de que las importaciones mexicanas son mínimas.
3. Precios de las importaciones objeto de dumping
3.1. Comparación entre los precios comunitarios y los de las importaciones objeto de dumping
(55) Se alegó que los elementos utilizados en la clasificación de los cables de acero para el cálculo de las subcotizaciones no permitían una comparación de precios significativa y adecuada. En especial, se adujo que los elementos no incluidos en el cálculo de las subcotizaciones (es decir, la galvanización, la resistencia a la tracción, el núcleo y el recubrimiento) y los elementos adicionales no previstos en el cuestionario (es decir, la variación tolerada de diámetro, el factor de alargamiento y la carga de ruptura) tenían una influencia significativa en los precios. También se alegó que la misma clasificación del producto debía utilizarse para los cálculos del dumping y para los cálculos del perjuicio.
(56) Se concluyó lo que sigue:
- en lo que se refiere al cálculo de las subcotizaciones, los cables de acero se agruparon según el número de alambres y de filamentos de un cable, el tipo de construcción del cable y su diámetro. Se constató que estos elementos eran los principales determinadores del precio de los cables de acero. Se constató que otros elementos no incluidos en el análisis de la subcotización (es decir, la galvanización, la resistencia a la tracción, el núcleo y el recubrimiento) sólo tenían un efecto secundario en los precios en el mercado comunitario.
Los cálculos de subcotización efectuados según las categorías de cables de acero indicadas anteriormente abarcaron un volumen razonable de ventas tanto de los productores exportadores como de la industria de la Comunidad, por lo que se consideró que el resultado obtenido era válido y representativo;
- se consideró que la inclusión de elementos adicionales no previstos en el cuestionario (es decir, la variación tolerada de diámetro, el factor de alargamiento y la carga de ruptura) no era necesaria dado que estos elementos eran en gran parte el resultado de una combinación de los principales elementos ya considerados al efectuar la clasificación de los cables de acero. No se consideró que su inclusión proporcionase una comparación más exacta de precios, por lo que se hubiera complicado indebidamente la tarea de todas las partes interesadas;
- no se consideró que la clasificación de productos para el cálculo del margen de dumping fuera adecuada para calcular la subcotización, ya que era el resultado de una comparación de una gama de productos de una empresa, es decir, productos idénticos o similares fabricados por un único productor y vendidos en dos mercados distintos. Sin embargo, el cálculo de subcotización era una comparación entre un número más amplio de cables de acero vendido por un mayor número de partes. Por lo tanto, se consideró que la metodología ya utilizada en el Reglamento provisional proporcionaba una base más razonable de análisis de la subcotización de precios, puesto que abarcaba el mayor volumen de ventas, teniendo en cuenta al mismo tiempo los principales elementos que influían en los precios;
- por último, no se constató ninguna diferencia de precios significativa entre los distintos tipos de cables de acero de una misma categoría.
(57) En conclusión, se rechazan los argumentos referentes a la clasificación de productos para el cálculo de las subcotizaciones.
3.2. Fase comercial
(58) Algunas partes interesadas sostuvieron que debía hacerse un ajuste de los precios de venta en concepto de la supuesta diferencia de fase comercial existente, aduciendo que los productos de la industria de la Comunidad se vendían a los usuarios finales, mientras que los productos importados se vendían en general a los mayoristas/distribuidores.
(59) Se constató que las ventas de la industria de la Comunidad se realizaron a través de diversos canales de ventas, tanto a mayoristas/distribuidores como a usuarios finales. Además, no se constató ninguna diferencia de precios real y/o significativa según los distintos canales de ventas.
(60) Por tanto, se rechazó la solicitud de ajuste en concepto de fase comercial.
4. Situación de la industria de la Comunidad
(61) Algunos productores exportadores afirmaron que la industria de la Comunidad no había sufrido un perjuicio importante en el sentido del artículo 3 del Reglamento de base, aduciendo que la producción, la capacidad, los precios, las inversiones y la productividad de la industria de la Comunidad se mantuvieron estables o mejoraron entre 1994 y el período de investigación.
4.1. Producción
(62) Se constató que los niveles de producción se mantuvieron estables durante el período examinado (+1 %), lo que debe apreciarse en relación con el aumento de las existencias (+30 %) y la disminución del volumen de ventas (-9 %), como se indica en los considerandos 58 a 60 del Reglamento provisional. Se recuerda asimismo que el consumo aumentó en un 5 % durante el período.
4.2. Capacidad e inversiones
(63) Se confirma la conclusión de que el aumento de la capacidad expuesta en los considerandos 59 y 65 del Reglamento provisional, (+11 %) se debió a las inversiones realizadas para sustituir la maquinaria anticuada por maquinaria de mayor rendimiento.
4.3. Rentabilidad
(64) Algunos productores exportadores cuestionaron el uso de las cuentas revisadas para calcular la rentabilidad de la industria de la Comunidad, según lo indicado en el considerando 64 del Reglamento provisional. Se adujo que las cuentas revisadas abarcaban las ventas de productos no incluidos en la investigación y no abarcaban el período de investigación completo.
(65) Se constató que, si bien algunas empresas pudieron proporcionar información específica sobre el producto considerado, otras no tenían un sistema de contabilidad de costes para distinguir el producto investigado. A falta de esta información, se consideró que las cuentas revisadas proporcionaban información fiable sobre el grupo más reducido de productos, incluido el producto afectado, respecto al cual se disponía de la información necesaria sobre la rentabilidad. La producción de cables de acero representa la actividad principal de las seis empresas de la muestra. Se constató que otros productos manufacturados por estas empresas (por ejemplo, cables de acero inoxidable, cables de acero de menos de 3 mm, alambres de acero y filamentos pretensados) estaban ampliamente vinculados a la actividad principal y solían producirse con la misma materia prima, las mismas máquinas y el mismo personal.
(66) Se consideró que utilizar la rentabilidad de 1997 en lugar de la del período de investigación era razonable, ya que 1997 abarca gran parte de este período, comprendido entre enero de 1997 y marzo de 1998.
(67) En conclusión, por las razones dadas anteriormente, se consideró que las cuentas revisadas daban una imagen representativa y fiable de la rentabilidad del producto afectado, de conformidad con el apartado 8 del artículo 3 del Reglamento de base.
(68) En el período del Reglamento provisional, un productor comunitario, cuyo ejercicio financiero finalizó en el mes de marzo, sólo disponía de datos provisionales sobre la rentabilidad. Entretanto se recibió la información definitiva y se volvió a calcular la rentabilidad de la industria de la Comunidad, que pasó a ser de -0,3 % en 1997, lo que, como se ha mencionado anteriormente, es representativo del período de investigación. Por consiguiente, la rentabilidad de la industria de la Comunidad pasó de +1,3 % en 1994 a -0,3 % en 1997.
4.4. Conclusión sobre la situación de la industria de la Comunidad
(69) Algunos productores exportadores sostuvieron que la industria de la Comunidad obtuvo buenos resultados en el período posterior a 1995 y que, por tanto, no estaba justificado concluir que hubo un perjuicio importante.
(70) Es preciso recordar (véase el punto 1 de la sección F: "Observación preliminar" expuesta anteriormente) que, tanto si se toma 1994 como si se toma 1995 como punto de partida para analizar el perjuicio, la situación de la industria de la Comunidad se deterioró. Aunque se utilice 1995 como punto de partida, la producción, el volumen de ventas, el empleo y las inversiones disminuyeron, las existencias aumentaron, la cuota de mercado se mantuvo estable (pasando del 65,26 al 65,64 %) y la rentabilidad siguió siendo negativa (-0,3 %).
(71) En cualquier caso, de conformidad con el apartado 5 del artículo 3 del Reglamento de base, el análisis del perjuicio sufrido por la industria de la Comunidad se refiere a la evaluación global de estos indicadores económicos y ninguno de ellos puede utilizarse de manera aislada para obtener un criterio decisivo.
(72) Por tanto, se rechaza este argumento.
4.5. Conclusión sobre el perjuicio
(73) Se confirma la conclusión de que la industria de la Comunidad ha sufrido un perjuicio importante, como se indica en el considerando 68 del Reglamento provisional.
G. CAUSALIDAD
(74) A falta de nueva información, se confirman las conclusiones provisionales expuestas en los considerandos 69 a 85 del Reglamento provisional.
H. INTERÉS DE LA COMUNIDAD
(75) Algunas partes plantearon dudas acerca de la evaluación de las consecuencias de las medidas antidumping en las industrias usuarias.
(76) Conviene recordar que no se recibió ninguna respuesta a los cuestionarios de los servicios de la Comisión por parte de las industrias usuarias afectadas por este procedimiento (considerando 87 del Reglamento provisional). Además, no se recibió ninguna información tras la publicación del Reglamento provisional. Debe señalarse que las conclusiones expuestas en el Reglamento provisional indicaban que los usuarios no iban a resultar afectados significativamente por la imposición de medidas. Esta conclusión no ha sido cuestionada por los usuarios, por lo que se confirma.
(77) Varias partes interesadas alegaron que los productores comunitarios no fabricaban cables de acero de pequeño diámetro y que la aplicación de medidas antidumping provocaría escasez de dichos cables en el mercado comunitario. Asimismo se alegó que dichas medidas repercutirían negativamente en la situación de empleo de los importadores que importan actualmente cables de acero de pequeño diámetro en la Comunidad.
(78) Se recuerda que la industria de la Comunidad produce la gama completa de cables de acero, incluidos los de pequeño diámetro. Se concluye que la imposición de medidas no conduciría a un incremento de los precios tal que provocase una escasez de oferta de los cables de acero de pequeño diámetro en el mercado comunitario. Además, se confirma que hay varias fuentes alternativas de cables de acero no sujetas a medidas antidumping (considerando 105 del Reglamento provisional).
(79) Teniendo en cuenta lo expuesto anteriormente, se concluye que la imposición de medidas definitivas no tendría un impacto negativo significativo en los agentes económicos de la Comunidad.
I. MEDIDAS ANTIDUMPING
1. Conclusión del procedimiento respecto a Corea del Sur
(80) Teniendo en cuenta las conclusiones expuestas en los considerandos 24 y siguientes del Reglamento provisional acerca de que el margen de dumping en el caso de Corea del Sur es mínimo y que no se ha presentado ningún nuevo argumento contra la conclusión del procedimiento respecto a Corea del Sur, queda concluido sin imposición de medidas el procedimiento relativo a las importaciones originarias de Corea del Sur.
2. Nivel de eliminación del perjuicio
(81) A fin de determinar las medidas definitivas que deben imponerse, se consideró que los precios de las importaciones objeto de dumping debían aumentar hasta un nivel no perjudicial. Para calcular el incremento de precios necesario, es decir, el margen de perjuicio, se compararon los precios de las importaciones objeto de dumping con los precios de venta de la industria de la Comunidad más el déficit de beneficio y un nivel razonable de beneficio. Conviene señalar que, dado que se volvió a calcular la rentabilidad de la industria de la Comunidad, lo que dio como resultado un -0,3 % en 1997 (véase el punto 4.3 anterior, "Rentabilidad"), se modificó en consecuencia el elemento correspondiente al déficit de beneficio en el cálculo de la subcotización. Por lo demás, se confirma la metodología utilizada para determinar el margen de perjuicio expuesta en el considerando 110 del Reglamento provisional.
3. Compromisos
(82) En una fase avanzada de la investigación varios productores exportadores de la República Popular de China, México y Ucrania ofrecieron compromisos. Además, en el caso de la India y de Sudáfrica, los productores exportadores presentaron ofertas revisadas de compromisos de precios.
- En cuanto a la República Popular de China, dado que ninguna de las empresas de estos países disfrutaba del trato individual y que los compromisos ofrecidos no contenían ninguna garantía por parte de las autoridades chinas de que hubiera una supervisión adecuada, no se aceptaron los compromisos ofrecidos.
- Respecto a la India (Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd), México, Sudáfrica y Ucrania, los productores exportadores afectados ofrecieron compromisos de precio que se consideran aceptables.
(83) Se recuerda que en el considerando 112 y siguientes del Reglamento provisional la Comisión aceptó los compromisos ofrecidos por los productores exportadores húngaros y polacos. Los precios mínimos fijados en dichos compromisos se ajustaron para reflejar las conclusiones definitivas de la investigación.
4. Forma y nivel de las medidas definitivas
(84) Las medidas definitivas adoptarán la forma de derechos ad valoren, cuyos tipos se han fijado individualmente para las empresas que cooperaron. En cuanto a los demás productores exportadores, teniendo en cuenta el alto nivel de cooperación constatado, debe aplicarse el derecho de aduana específico más elevado constatado para un exportador del país afectado que haya cooperado. En el caso de las empresas que ofrecieron compromisos de precios aceptables, las medidas definitivas revestirán la forma de compromisos.
(85) De conformidad con lo dispuesto en el apartado 4 del artículo 9 del Reglamento de base, cuando los márgenes de dumping constatados en el caso de un productor exportador determinado sean inferiores a los aumentos correspondientes de los precios de importación necesarios para eliminar el perjuicio, calculados según lo indicado anteriormente, los derechos definitivos se limitarán al margen de dumping determinado.
(86) Estos derechos, expresados en porcentaje del precio cif neto franco frontera de la Comunidad, no despachado de aduana, son los siguientes:
SITIO PARA UN CUADRO
(87) Los tipos de derecho individuales especificados en el presente Reglamento se han determinado tomando como base las conclusiones de la presente investigación antidumping. Por lo tanto, dichos tipos reflejan la situación constatada durante esa investigación, por lo que sólo son aplicables a las importaciones de productos originarias de los países afectados y fabricados por las personas jurídicas específicas mencionadas. Los productos fabricados por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento, incluidas las entidades vinculadas, no podrá beneficiarse de estos tipos y estarán sujetos al derecho residual.
(88) Cualquier petición de aplicación de estos tipos de derecho individuales (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad) deberá dirigirse inmediatamente a la Comisión con toda la información pertinente, en especial en lo que se refiere a cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción y las ventas interiores y de exportación derivadas del cambio de nombre.
J. PERCEPCIÓN DE LOS DERECHOS PROVISIONALES
(89) Teniendo en cuenta la magnitud de los márgenes de dumping constatados para los productores exportadores y la gravedad del perjuicio causado a la industria de la Comunidad, se considera necesario que los importes garantizados por los derechos antidumping provisionales conforme al Reglamento provisional se perciban al tipo del derecho definitivo, a menos que el tipo del derecho provisional sea más bajo, en cuyo caso se aplicará este último,
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de cables de acero clasificables actualmente en los códigos NC ex 7312 10 82 (código Taric 7312 10 82*10), ex 7312 10 84 (código Taric 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (código Taric 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (código Taric 7312 10 88*10) y ex 7312 10 99 (código Taric 7312 10 99*10), originarias de la República Popular de China, Hungría, la India, México, Polonia, Sudáfrica y Ucrania.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio cif neto franco frontera de la Comunidad, no despachado de aduana, de los productos manufacturados por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
SITIO PARA UN CUADRO
3. Salvo que se disponga lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
1. No obstante lo dispuesto en el artículo 1, no se aplicará el derecho definitivo a las importaciones del producto descrito en el apartado 1 del artículo 1 fabricado y exportado y facturado directamente a una empresa de importación en la Comunidad por las empresas enumeradas en el apartado 3, cuyos compromisos de precios han sido aceptados por la Comisión conforme a la Decisión 1999/572/CE de 13 de agosto de 1999 por la que se aceptan los compromisos ofrecidos en relación con los procedimientos antidumping relativos a las importaciones de cables de acero originarias de la República Popular de China, la República de Corea, Hungría, India, México, Polonia, Sudáfrica y Ucrania(4).
2. Cuando se presente una solicitud de despacho a libre práctica de conformidad con un compromiso, la exención del derecho estará supeditada a la presentación a las autoridades aduaneras del Estado miembro correspondiente de un documento de compromiso conforme al modelo que figura en el anexo del Reglamento provisional de la Comisión cumplimentado por una de las empresas enumeradas en el apartado 3. En el caso de la empresa en Ucrania, el documento de compromiso deberá acompañarse de una licencia de exportación expedida por las autoridades ucranianas, conforme al modelo que figura en el anexo.
3. Las importaciones realizadas con arreglo a los compromisos ofrecidos y aceptados se declararán con los siguientes códigos Taric adicionales:
SITIO PARA UN CUADRO
Artículo 3
En lo que respecta a las importaciones del producto descrito en el apartado 1 del artículo 1 originarias de la República Popular de China, Hungría, la India, México, Polonia, Sudáfrica y Ucrania, los importes garantizados por el derecho antidumping provisional impuesto por el Reglamento provisional se percibirán al tipo del derecho definitivo. Los importes garantizados superiores al tipo definitivo de los derechos antidumping serán liberados.
Artículo 4
Se da por concluido el procedimiento relativo a las importaciones del producto descrito en el apartado 1 del artículo 1 originarias de la República de Corea.
Artículo 5
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 12 de agosto de 1999.