32005R1371
L 223/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1371/2005 НА СЪВЕТА
от 19 август 2005 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на плосковалцувани продукти от силициеви електротехнически (магнитни) стомани с произход от Съединените американски щати и Русия и за отмяна на Регламент (ЕО) № 151/2003 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове листова електростомана със зърнесто-ориентирана структура с произход от Русия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ (1),
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност („основен регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, представeно след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 28 май 2004 г. Комисията обяви с известие („известие за започване на процедура“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Общността на плосковалцувани продукти от силициеви електротехнически (магнитни) стомани със зърнесто-ориентирани структури с произход от Съединените американски щати („САЩ“) и Русия и започването на процедура по междинно преразглеждане на антидъмпинговото мито върху вноса на някои видове листова електростомана със зърнесто-ориентирана структура с ширина над 500 mm с произход от Русия.
(2)
Антидъмпинговата процедура бе започната по повод жалба, подадена на 13 април 2004 г. от Европейската конфедерация на производителите на желязо и стомана („Еврофер“ или „жалбоподателя“) от името на производители, представляващи значителна част, в този случай, над 90 %, от общия обем на производството на плосковалцувани продукти от силициеви електротехнически стомани със зърнесто-ориентирани структури в Общността. Заявлението съдържа доказателства за дъмпинг на въпросния продукт и за съществени вреди, причинени от това, което бе счетено за достатъчно, за да се обоснове започването на процедурата.
(3)
Междинно преразглеждане беше започнато от Комисията по нейна инициатива, на основание член 11, параграф 3 от основния регламент, за да се даде възможност, ако е необходимо, да се изменят или отменят окончателните антидъмпингови мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 151/2003 на Съвета (3) върху вноса от Русия на листова електростомана със зърнесто-ориентирана структура с ширина над 500 mm. Необходимостта тези мерки да се изменят или отменят може да възникне поради факта, че продуктите, спрямо които са наложени мерките по силата на Регламент (ЕО) № 151/2003, попадат в обхвата на продуктите, обект на процедурата относно вноса в Общността на листови валцувани изделия с ориентирана структура от силициева електростомана с произход от САЩ и Русия.
2. Заинтересовани страни
(4)
Комисията официално уведоми за започването на процедурата осъществяващите износ производители от Русия и САЩ и вносителите/търговците и промишлените потребители, за които е известно, че са заинтересовани, представителите на въпросните държави износителки и жалбоподателитe производители от Общността. На заинтересованите страни бе дадена възможност да изразят мнението си в писмена форма и да поискат изслушване в определения в обявата за започване на процедурата срок.
(5)
Осъществяващите износ производители от Русия и САЩ, както и производителите от Общността, вносителите/търговците и промишлените потребители изразиха мнението си в писмена форма. Всички страни, които пожелаха да бъдат изслушани в горепосочения срок и посочиха, че има конкретни причини да бъдат изслушани, получиха тази възможност.
3. Въпросници
(6)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които е известно, че са заинтересовани, и до всички други дружества, които се обявиха в сроковете, определени в извеcтието за започването на процедурата.
(7)
Бяха получени отговори от един осъществяващ износ производител от САЩ и неговите свързани дъщерни предприятия в Общността и от двама руски осъществяващи износ производители и техните свързани дъщерни предприятия в Общността. Отговори бяха получени и от четирима производители от Общността, 16 промишлени потребители и един вносител, несвързани с осъществяващ износ производител от въпросните държави.
(8)
Комисията събра и провери цялата информация, която счете за необходима с цел да се определи дали е налице дъмпинг, причинени вреди и какъв е интересът на Общността. Бяха извършени посещения с цел проверка в обектите на следните дружества:
Производители от Общността
-
ThyssenKrupp Electrical Steel UGO, Isbergues, Франция
-
ThyssenKrupp Electrical Steel AST, Terni, Италия
-
ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Германия
-
Orb Electrical Steels Limited, Newport, Обединеното кралство
Промишлени потребители в Общността
-
Areva S.A., Paris, Франция
-
Specialacciai srl, Novi Ligure, Италия
Осъществяващи износ производители от Русия
-
Novolipetsk Iron & Steel Corporation (НЛМК), Липецк
-
VIZ Stal, Екатеринбург
Осъществяващи износ производители от САЩ
-
AK Steel Corporation, Butler, Пенсилвания
Свързани вносители в Общността
-
AK Steel BV, Oosterhout, Нидерландия
-
AK Steel GmbH, Кöln, Германия
-
AK Steel Ltd., Baldock, Обединеното кралство
-
AK Steel s.r.l., Genova, Италия
-
Duferco Commerciale SpA, Genova, Италия
-
Duferco GmbH, Mülheim, Германия
Свързани вносители извън Общността
-
Duferco SA, Lugano, Швейцария
-
Stinol AG, Lugano, Швейцария.
(9)
Разследването на дъмпинга и вредите обхващаше периода от 1 април 2003 г. до 31 март 2004 г. („период на разследването“ или „ПР“). Изследването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредите обхващаше периода от 1 януари 2000 г. до края на ПР („проверявания период“).
4. Мерки в сила
(10)
С Регламент (ЕО) № 151/2003 на Съвета бяха наложени окончателни антидъмпингови мита върху вноса от Русия на листова електростомана със зърнесто-ориентирана структура с ширина над 500 mm (едрогабаритни „ЛЕЗОС“), след като бе образувано разследване по силата на член 11, параграф 2 от основния регламент. С този регламент бяха определени ставки на антидъмпингово мито върху вноса от VIZ Stal в размер на 14,7 % и върху вноса от НЛМК в размер на 40,1 %, като последната ставка същевременно представляваше остатъчната митническа ставка за вноса на тези изделия от други дружества в Русия.
(11)
С Регламент (ЕО) № 1000/2004 на Комисията (4) бяха приети гаранции, във връзка с антидъмпинговата процедура относно вноса на едрогабаритни ЛЕЗОС с произход от Русия, поемани от НЛМК и Viz Stal и техни свързани дружества за продажба за период от шест месеца до 20 ноември 2004 г. Тези гаранции имаха за цел да послужат временно за адаптиране на антидъмпинговите мерки, които бяха разширени и върху вноса в десетте нови държави-членки след разширяването на Европейския съюз на 1 май 2004 г. Целта бе да се предотврати пораждането на внезапен и прекомерно отрицателен ефект върху вносители и потребители в резултат от внезапното пълно прилагане на разширените мерки в тези десет държави. Гаранциите бяха приети за още един период от шест месеца до 20 май 2005 г. с Регламент (ЕО) № 1995/2004 на Комисията (5), тъй като бе счетено, че условията за приемането им все още са налице.
5. Временни мерки
(12)
С оглед на необходимостта от извършване на по-нататъшна проверка на някои аспекти на разследването и поради взаимовръзката му с гореспоменатото в съображение 3 междинно преразглеждане, бе решено разследването да продължи без да се налагат временни мерки.
(13)
При все това всички заинтересовани страни бяха осведомени за предварителните констатации на разследването и им бе даден срок, в който можеха да коментират тези констатации. Представените от страните коментари бяха взети предвид, и - където това бе уместно - всички съответни претенции бяха разгледани и - където това бе необходимо - констатациите бяха изменени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(14)
Разглежданият продукт е листово валцувано изделие със зърнесто-ориентирана структура от силициева електростомана („ЛЕЗОС“) с всички ширини, декларирано под кодове по КН 7225 11 00 (с ширина 600 mm или повече) и 7226 11 00 (с ширина под 600 mm). Тези кодове по КН са дадени само за информация.
(15)
ЛЕЗОС се произвеждат от горещо валцувани рулони силициева легирана стомана с различна дебелина, чиято зърнеста структура е ориентирана в една и съща посока, така че да способства за магнитна проводимост с висок коефициент на полезно действие. Ниската ефективност по отношение на тази проводимост се нарича „загуба в сърцевината“, която служи за основен показател за качеството на продукта. Пазарът обикновено се разделя на марки стомана „с висока магнитна проницаемост“, или висока проводимост, и обикновени марки стомана. Класовете с висока магнитна проницаемост позволяват да се постигнат по-ниски загуби в сърцевината при всякаква дебелина на листа на стоманената ламарина. След това при необходимост стоманената ламарина с ориентирана структура се разрязва на определени ширини съобразно зададени от клиента спецификации. Този процес се нарича „надлъжно разрязване на ивици“. Разглежданият продукт се използва от производители на електромагнитни уреди и трансформатори, използвани от енергопроизводители и енергоразпространители.
(16)
Въпреки разликите в магнитната проницаемост, дебелината и ширината, всички видове ЛЕЗОС имат едни и същи основни физични и технически характеристики и по същество, едно и също основно предназначение.
(17)
Относно разследването за проверка на едрогабаритни ЛЕЗОС, упоменато в съобрaжение 3 по-горе, необходимо е да се отбележи, че бяха забелязани няколко случая на избягване на действащите антидъмпингови мерки по параграф 10 посредством разрязване на рулоните от електростомана с ориентирана структура преди те да бъдат изнесени за Общността. На практика, потребителите от Общността често закупуват едрогабаритни ЛЕЗОС, след което ги разрязват надлъжно на ивици с нужните им размери. След въвеждането на мерките, ЛЕЗОС са били разрязвани от производителите или износителите на части, чиято ширина не надвишава 500 mm, преди да бъдат изнесени, така че продуктът да не попада в обхвата на мерките.
(18)
Един осъществяващ износ производител заяви, че трябва да се прави разлика между тесните ЛЕЗОС (съгласно дефиницията на това дружество - с ширина под 500 mm) и едрогабаритните ЛЕЗОС (с ширина 500 mm или повече), тъй като едрогабаритните ЛЕЗОС не могат да бъдат замествани с тесни, и че тесните и едрогабаритните ЛЕЗОС са обект на различни условия на конкуренция. Доводът за различните условия на конкуренция се обосновава с наблюдението, че крайните потребители поръчват и закупуват направо ЛЕЗОС с ширина, която отговаря точно на нужните им размери, за да си спестят разходите за надлъжното разрязване на ивици, наместо да закупуват рулони с по-голяма ширина от използваната в собствените им производствени процеси и да им се налага сами да извършват надлъжното разрязване на ивици, още повече, че в повечето случаи това налага за целта да прибягват до услугите на специализирани подизпълнители.
(19)
Аргументът за липсата на взаимозаменяемост се основава на факта, че макар тесните ЛЕЗОС да могат да се заместват от едрогабаритни ЛЕЗОС, които впоследствие да се разрязват надлъжно на ивици, обратното, разбира се, е невъзможно. Заинтересованият износител посочи като сравнение антидъмпинговото производство относно Някои изделия на обувната промишленост с текстилна горна част от Китай и Индонезия (6), при което бе преценено, че обувните изделия, предназначени за използване в закрити помещения, не могат да се носят на открито и следователно следва да се считат за отделен продукт.
(20)
При горепосоченото антидъмпингово производство се стигна до извода, че обувните изделия, предназначени за използване в закрити помещения и обувните изделия за използване на открито следва да представляват отделни продукти, тъй като обувните изделия, предназначени за използване в закрити помещения имат различни основни физични свойства, което ги прави неподходящи за използване на открито. Следователно, ситуацията в настоящия случай е различна, тъй като разследването достигна до заключението, че без разлика на ширината си, ЛЕЗОС са изготвени от един и същ основен материал, имат едни и същи основни характеристики и сравними крайни приложения. Освен това е необходимо да се отбележи, че дори частичната взаимозаменяемост между продуктите е достатъчна, за да се считат те за един продукт за целите на антидъмпинговото разследване, а в случая с ЛЕЗОС, както бе обяснено в съображение 17, е налице взаимозаменяемост.
(21)
Вторият аргумент, изтъкнат от същия осъществяващ износ производител, се опира на наблюдението, че крайните потребители предпочитат да използват ЛЕЗОС с ширини, които отговарят на техните технически изисквания за производствените им цели. Бе установено, обаче, че като част от стандартния си начин на работа някои крайни потребители сами извършват надлъжното разрязване на ивици на материала или закупуват грубо нарязани тесни ЛЕЗОС от Русия, освободени от антидъмпингови мита и след това разрязват надлъжно на ивици внесения материал по свои точни спецификации. Още повече, че широко разпространеното наличие на дружества, занимаващи се с надлъжно разрязване на ивици и центрове за обработка на стомана в Общността илюстрира факта, че ЛЕЗОС невинаги излизат от заводите на производителите в размери, поръчани специално от крайния потребител. Ето защо претенциите на този осъществяващ износ производител бяха отхвърлени.
(22)
Следователно бе направено заключението, че за целите на настоящата антидъмпингова процедура, всички видове на разглеждания продукт се считат за един продукт.
2. Сходен продукт
(23)
Бе установено, че продуктът, обект на износ за Общността от Русия и САЩ, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешните национални пазари на Русия и САЩ, както и този, произвеждан и продаван в Общността от производители от Общността притежават едни и същи основни физични и технически характеристики, както и едни и същи основни употреби и следователно се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Обща методика
(24)
С цел да се определи нормалната стойност, Комисията първо определи - за всеки осъществяващ износ производител - дали общият обем на продажбите му на националния му вътрешен пазар на разглеждания продукт е представителен в сравнение с общия обем на продажбите на неговия износ за Общността. Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, продажбите на вътрешния национален пазар се приемат за представителни, когато общият обем на продажбите на вътрешния национален пазар на всеки осъществяващ износ производител представлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите му от износ за Общността.
(25)
За всеки вид изделие, продавано от осъществяващите износ производители на техните вътрешни национални пазари, за което се установи, че е пряко сравнимо по вид с разглеждания продукт, продаван за износ за Общността, бе определено дали продажбите на вътрешния национален пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния национален пазар на един определен вид ЛЕЗОС се приемат за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид изделие на вътрешния национален пазар по време на ПР представлява 5 % или повече от общия обем на продажбите на сравнимия вид ЛЕЗОС, изнасяни за Общността.
(26)
След това бе проверено дали продажбите на вътрешния национален пазар на всеки вид от продукта на всеки осъществяващ износ производител биха могли да се считат за извършени в хода на обичайната търговска дейност съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент, като се установи делът на реализираните с печалба продажби на независими клиенти от въпросния вид.
(27)
В случаите, при които обемът на продажбите на дадения вид ЛЕЗОС, реализирани на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше над 80 % от общия обем на продажбите на този вид изделие и при които среднопретеглената цена на този вид изделие бе равна или по-висока от производствените разходи, нормалната стойност бе определена на основата на действителната цена на вътрешния национален пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния национален пазар, реализирани по време на ПР, без разлика на това, дали тези продажби са били на печалба или не. В случаите, при които обемът на реализираните с печалба продажби на даден вид ЛЕЗОС представляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид изделие или когато средната претеглена цена на този вид изделие бе под нивото на производствените разходи, нормалната стойност бе определена на основата на действителната цена на вътрешния национален пазар, изчислена като средна претеглена стойност на реализираните с печалба продажби само на този вид изделие, при условие че тези продажби представляваха 10 % или повече от общия обем на продажбите на този вид изделие. В случаите, при които обемът на реализираните с печалба продажби на който и да е било вид ЛЕЗОС представляваще под 10 % от общия обем на продажбите на този вид изделие, се приемаше, че този определен вид се продава в недостатъчни количества, за може цената на вътрешния национален пазар да представлява подходяща основа за определянето на нормалната стойност.
(28)
В случаите, когато не бе възможно цените на вътрешния национален пазар на определен вид продукт, продаван от осъществяващ износ производител, да се използват, за да се определи нормална стойност, се наложи да се използва друг метод. Тогава Комисията използваше конструирана нормална стойност. Съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент, нормалната стойност бе конструирана като към производствените разходи на износителя за изнасяните видове изделия, коригирани където е необходимо, се прибавяше разумен процент за разходите по продажбите и общите и административни разходи („РП и ОАР“) и разумна норма на печалба.
2. Съединени американски щати
(29)
За единствения оказал съдействие производител, осъществяващ износ, се установи, че продажбите на разглеждания продукт на вътрешния национален пазар не могат да се считат за осъществени в хода на обичайната търговска дейност, тъй като тези продажби са реализирани в значителни количества под себестойността на единица продукция, в този случай - над 90 % от обема, реализиран на вътрешния национален пазар. Освен това се установи, че среднопретеглената продажна цена при сделките на вътрешния национален пазар беше под среднопретеглената производствена себестойност на единица продукция по време на ПР.
(30)
Поради това не бе възможно да се използват цените на вътрешния национален пазар на разглеждания продукт, продаван от осъществяващия износ производител, за определяне на нормалната стойност. Необходимо бе да се конструира нормална стойност, съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент.
(31)
Нормалната стойност бе конструирана на базата на производствените разходи на осъществяващия износ производител плюс известна сума за РП и ОАР и печалба. Стойностите, установени за РП и ОАР и за печалбата, бяха сумите, отнасящи се до производството и продажбите - в хода на обичайната търговска дейност - на същата обща категория стоманени изделия на въпросния осъществяващ износ производител на вътрешния национален пазар, съгласно член 2, параграф 6, буква б) от основния регламент.
(32)
Бяха определени пълните производствени разходи за всеки съответен вид продукт, според марката на стоманата, дебелината и в зависимост от това, дали разглежданият продукт се продава като цял рулон или като надлъжно нарязан рулон. Във втория случай се налагаше да се вземат предвид разходите за надлъжното разрязване на ивици.
(33)
Експортните цени бяха определени на базата на цените, плащани или платими за разглеждания продукт, когато той се продава за потребление в Общността съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
(34)
Осъществяващият износ производител не продава никакво количество от разглеждания продукт пряко на независими клиенти в Общността. Всички продажби бяха извършвани чрез свързани дъщерни предприятия в Общността. Ето защо бе определена конструирана експортна цена съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент на базата на цените при препродажба на независими клиенти в Общността. Бяха извършени корекции с оглед на всички разходи, извършени между вноса и препродажбата от страна на свързаните вносители, включително РП и ОАР и разумна норма на печалба.
(35)
С цел да се осигури справедливо сравнение между нормалната стойност и експортната цена франко завода и при същото ниво на търговия, под формата на корекции съответно бяха взети предвид разликите, за които бяха отправени претенции и беше доказано, че наистина оказват влияние върху цените и сравнимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент. Там, където това бе приложимо и обосновано, бяха направени корекции по отношение на съответните транспортни разходи, застраховка, разходи по кредити и свързани с това банкови такси, такси върху вноса и разходите за надлъжното разрязване на ивици.
(36)
Корекцията за отчитане на разходите за надлъжното разрязване на ивици бе необходима, за да позволи правилното извършване на сравнение на ЛЕЗОС в зависимост от това, дали те са били внесени като рулони с цяла ширина и впоследствие продадени като такива в Общността, или са били внесени като рулони с цяла ширина и продадени след надлъжно разрязване на ивици в Общността, или са били внесени като надлъжно нарязан на ивици материал и продадени като такъва или след по-нататъшно надлъжно разрязване на ивици в Общността, съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(37)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж бе определен на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопре-теглената цена при износните сделки за даден вид продукт, съгласно определеното по-горе.
(38)
На тази основа бе определен дъмпингов марж, изразен като процент от CIF цената при доставка на границата на Общността, с неплатено мито, както следва:
AK Steel Corporation, Middletown: 47,6 %
(39)
За САЩ, тъй като бяха установени доказателства, че има известен износител, който умишлено не оказа съдействие на разследването, остатъчният дъмпингов марж за този неоказал съдействие производител, осъществяващ износ, следва да се определи на нивото на най-високия марж, измерен при продажби на представителни видове изделия, осъществявани от оказалия съдействие производител от Общността, т.е. 60,6 %.
3. Русия
(40)
Нормалната стойност бе определена съгласно общата методика, обяснена в съображения 24-28.
(41)
За единствения вид ЛЕЗОС, при който 80 % или по-малко, но не по-малко от 10 % от продажбите на вътрешния национален пазар, осъществени в достатъчни количества, бяха реализирани в хода на обичайната търговска дейност, нормалната стойност бе определена на основата на действителната цена на вътрешния национален пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на цените на продажбите на този вид изделие на вътрешния национален пазар, реализирани в хода на обичайната търговска дейност по време на ПР.
(42)
За останалите видове продукти, при които продажбите на вътрешния национален пазар не бяха представителни, нормалната стойност бе конструирана съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност бе конструирана чрез прибавяне към производствената себестойност за изнасяните видове изделия, коригирана с разумен процент с оглед на разходите по продажбите, общите и административните разходи („РП и ОАР“) и разумна норма на печалба, на базата действителни данни, отнасящи се до производството и продажбите - в хода на обичайната търговска дейност - на сходния продукт, реализирани от осъществяващия износ производител - обект на разследването съгласно първото изречение на член 2, параграф 6 от основния регламент.
(43)
Продажбите при износ за Общността бяха извършени, както пряко с независими клиенти, така и посредством свързано дружество в Швейцария. За последното експортната цена бе определена на базата на цените при препродажба на първия независим купувач в Общността.
(44)
Осъществяващият износ производител заяви, че продуктите, внасяни в Общността с произход от Русия не могат да се сравняват с продукти, произвеждани в Общността поради разлики в качеството: твърди се, че ЛЕЗОС на осъществяващия износ производител имат по-високи стойности на повърхностни дефекти и по-големи загуби в сърцевината и донякъде са от различни марки. Поради това този осъществяващ износ производител поиска да бъде извършена корекция с оглед на разлики в качеството.
(45)
За изчисляване на дъмпинговите маржове се прави сравнение на ниво видове продукти, съответстващи на марки стомана с конкретни диапазони на загуби в сърцевината. Бе направено сравнение между американските и руските стандарти - от една страна, и европейските - от друга, с отчитане на всички съотносими характеристики на продукта. Освен това бяха направени сравнения на ниво производство и продажби на материал от най-висока марка. Поради това претенциите за корекция поради разлики в качеството, отправени от един осъществяващ износ производител, не бяха уважени. Същият методически подход бе приложен и при изчисляване на подбиването, което се разглежда в съображения 78-83.
(46)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на база ex-works и при същото ниво на търговия. С цел да се осигури справедливо сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха взети предвид - съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент - разликите във факторите, за които бяха отправени претенции и беше доказано, че наистина оказват влияние върху цените и сравнимостта на цените. На тази основа, бяха направени корекции по отношение на разликите в разходите за фрахтовка, застраховка, опаковки, разходите по кредити и свързаните с това банкови такси, както и косвените данъци. Корекции бяха направени също и за случаите, когато продажбите за износ се извършваха посредством свързано дружество, намиращо се в държава извън Общността, съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент.
(47)
Осъществяващият износ производител заяви, че са допуснати технически грешки в изчисленията и след съответната проверка твърденията бяха приети и изчисленията - надлежно коригирани.
(48)
Съгласно предвиденото в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност на всеки вид от разглеждания продукт, изнасян за Общността, бе сравнена със среднопретеглената цена при износ на всеки съответен вид от разглеждания продукт.
(49)
Сравнението показа, че е налице дъмпинг по отношение на оказалия съдействие осъществяващ износ производител. Дъмпинговият марж, изразен като процент от цената при внос CIF на границата на Общността, с неплатено мито, е следният:
НЛМК, Lipetsk: 11,5 %.
(50)
Бе установено, че продажбите на разглеждания продукт на вътрешния национален пазар бяха като цяло представителни, но не бяха осъществени в хода на обичайната търговска дейност, тъй като тези продажби бяха реализирани в значителни количества под себестойността на единица продукция, в този случай - над 90 % от обема, продаден при разглежданите сделки. Освен това се установи, че среднопретеглената продажна цена при сделките на вътрешния национален пазар беше под среднопретеглената производствена себестойност на единица продукция по време на ПР.
(51)
Тъй като не бе възможно цените на разглеждания продукт, продаден от осъществяващия износ производител на вътрешния национален пазар, да се използват за определяне на нормална стойност, се наложи да се конструира нормална стойност, съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент.
(52)
Нормалната стойност бе конструирана на базата на пълните производствени разходи на самия осъществяващ износ производител, т.е. производствената себестойност плюс разходите по продажбите и общите и административните разходи („РП и ОАР“) и разумна норма на печалба, на базата на действителни данни, отнасящи се до производството и продажбите, реализирани от осъществяващия износ производител - обект на разследването, съгласно изречение първо на член 2, параграф 6 от основния регламент.
(53)
Следва да се отбележи, че по време на ПР, Viz Stal закупуваше основните си суровини, т.е. горещовалцовани рулони или горещовалцована стоманена лента, от двама доставчици: „US Steel Kosice“ и руското дружество „Magnitogorsk“. В разследването относно едрогабаритни ЛЕЗОС, упоменато в съображение 10 бе установено, че връзката между последното дружество и Viz Stal е особено тясна и че покупните цени при сделки с този доставчик не могат да се считат за надеждни. В това отношение, установяването на производствената себестойност и по-конкретно - на разходите за основните суровини, се основаваше изключително на цената на рулоните, закупувани от несвързания словашки производител/доставчик US Steel Kosice. Към цената при условия на доставка DAF на словашката граница бяха прибавени транспортните разходи до Екатеринбург, разходите за застраховка и разходите по кредити, на базата на условията за плащане. Изчислени по този начин, горещовалцованите рулони представляват 61,4 % от общия размер на производствените разходи за ЛЕЗОС за този осъществяващ износ производител.
(54)
Бе определен пълният размер на производствените разходи за всеки съответен вид продукт, съобразно марката стомана, дебелината и в зависимост от това дали разглежданият продукт бе продаден като цял рулон или като надлъжно нарязан рулон, като във втория случай трябваше да се вземат предвид и разходите за надлъжното разрязване на ивици.
(55)
Viz Stal не продаваше разглеждания продукт пряко на независими клиенти в Общността. Всички продажби бяха извършвани на свързани дъщерни предприятия в Общността. Ето защо, бе определена конструирана цена за износ съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, т.е. на базата на цените при препродажба на независими клиенти. Бяха извършени корекции с оглед на всички разходи, извършени между вноса и препродажбата от страна на тези свързани вносители, включително разходите по продажбите и общите и административните разходи и разумна норма на печалба, съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент,
(56)
С цел да се осигури справедливо сравнение между нормалната стойност и експортната цена франко завода и при същото ниво на търговия, под формата на корекции съответно бяха взети предвид разликите, за които бяха отправени претенции и беше доказано, че наистина оказват влияние върху цените и сравнимостта на цените съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент. Там, където това бе приложимо и обосновано, бяха направени корекции по отношение на съответните транспортни разходи, застраховка, разходи за товаро-разтоварни дейности, банкови такси, разходи по кредити и свързани с това банкови такси, разходи по вноса и разходите за надлъжното разрязване на ивици.
(57)
Корекцията за отчитане на разходите за надлъжното разрязване на ивици бе необходима, за да позволи правилното извършване на сравнение на ЛЕЗОС в зависимост от това, дали те са били внесени като рулони с цяла ширина и впоследствие продадени като такива в Общността, или са били внесени като рулони с цяла ширина и продадени след надлъжно разрязване на ивици в Общността, или са били внесени като надлъжно нарязан на ивици материал и продадени като такъв или след по-нататъшно надлъжно разрязване на ивици в Общността, съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(58)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент, дъмпинговият марж бе определен на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена за даден вид продукт, съгласно определеното по-горе.
(59)
По отношение на извършения от този осъществяващ износ производител износ за Общността, разследването не установи наличие на дъмпинг.
(60)
До заключението за недъмпингов внос в Общността се достигна, както по отношение на целите рулони, така и на надлъжно нарязаните рулони от всички различни видове продукти и поради това се отнася, както за едрогабаритни, така и за тесни ЛЕЗОС.
(61)
Нивото на оказано съдействие от страна на осъществяващите износ производители бе високо, тъй като те обхващаха всички известни случаи на внос в Общността. При един руски осъществяващ износ производител по време на ПР бе установен дъмпинг в размер на 11,5 %, а при другия оказал съдействие осъществяващ износ производител разследването не доведе до установяване на дъмпингови сделки на внос в Общността. Остатъчният дъмпингов марж бе определен на нивото на маржа за осъществяващия износ производител, за който бе установен дъмпинг.
Г. ПРОИЗВОДСТВО НА ОБЩНОСТТА
1. Продукция на Общността
(62)
В рамките на Общността, шестима производители произвеждат ЛЕЗОС. Тримата производители от Общността, подали заявление, се намират в Германия, Франция и Италия. Следва да се отбележи, че тези трима производители принадлежат към една и съща група. Другите производители се намират в Полша, Чешката република и Обединеното кралство.
(63)
Разследването достигна до извода, че тези шестима производители съставляват цялата продукция на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. Дефиниция на производството на Общността
(64)
Освен тримата (свързани) подали заявление производители от Общността, друг един производител от Общността също оказа пълно съдействие на разследването. Установено бе, че общото производство на тези четири дружества представлява около 90 % от общото производство на Общността за разглеждания продукт.
(65)
Следователно се счита, че тези четирима производители от Общността съставляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и по-нататък ще се наричат „производството на Общността“.
(66)
Що се отнася до останалите двама производители от Общността, единият не се включи в комуникацията, а другият, макар че подкрепи антидъмпинговата процедура не може да се счита за част от производството на Общността, тъй като предостави само известна основна информация относно своето производство и обем на продажбите.
Д. ВРЕДИ
1. Потребление на Общността
(67)
Потреблението на Общността бе определено на базата на продажбите на пазара на Общността на а) производството на Общността, б) другите производители от Общността, които също предоставиха известна обща информация, и в) вноса на пазара на Общността от всички трети държави по данни на Евростат, както и като бяха взети предвид данните, предоставени от оказалите съдействие осъществяващи износ производители от въпросните държави.
(68)
На тази основа, потреблението на Общността показва следното развитие:
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Потребление на Общността (в метрични тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
108
96
92
92
Източник: проверени отговори на анкетата, информация, предоставена от друг един производител от Общността, информация, съдържаща се в жалбата и Евростат.
(69)
Първоначално потреблението на Общността нараства с 8 % между 2000 г. и 2001 г., но след това значително и постоянно спада с 15 %. По време на целия проверяван период, намалението на потреблението бе 8 %. Постоянният спад в потреблението се обяснява с намаляващо търсене от отрасъла на потребителите, т.е. производителите на трансформатори, именно поради намаляването на броя на новите индустриални обекти, за които са необходими електрически трансформатори.
2. Внос от разглeждaните държави
(70)
Комисията прецени дали последствията от дъмпинговия внос от въпросните държави да се оценяват кумулативно, на базата на критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Този член гласи, че вносът се оценява кумулативно, когато дъмпинговият марж, установен по отношение на вноса от всяка държава е над нивото de minimis съгласно дефиницията в член 9, параграф 3 от основния регламент, обемът на внос от всяка държава не е пренебрежим и условията на конкуренция между внесените продукти и условията на конкуренция между внесените продукти и сходния продукт от Общността правят такава една оценка уместна.
(71)
Следва да се отбележи, че бе установено, че един руски осъществяващ износ производител не извършва дъмпинг. Поради това вносът от този осъществяващ износ производител не бе взет предвид при проверката дали е уместно да се извърши кумулативна оценка на вноса или не.
(72)
Бе установено, че дъмпинговите маржове, установени за всяка от въпросните държави, са над нивото de minimis. Освен това, обемът на дъмпинговия внос от всяка от тези държави не бе пренебрежим, т.е. за САЩ и Русия те представляват съответно около 10 % и 3 % от потреблението на Общността по време на ПР.
(73)
По отношение на условията на конкуренция, както между дъмпинговия внос, така и между дъмпинговия внос и сходния продукт от Общността, бе установено, че ЛЕЗОС, продадени от въпросните държави и тези, продадени от производството на Общността, са сходни във всички отношения и се разпространяват посредством едни и същи търговски канали. Разследването показа, че цените при внос в случая и с двете държави следват сходна тенденция на намаляване, особено по време на втората част от проверявания период, и бе установено, че тези цени подбиват цените на производството на Общността. Това е довело до обща ценова депресия на ЛЕЗОС, продадени от производството на Общността.
(74)
Поради това се стигна до заключението, че дъмпинговият внос с произход от въпросните държави следва да се оценява кумулативно.
(75)
Дадената по-горе таблица показва, че вносът на ЛЕЗОС от въпросните държави в Общността е нараснал над три пъти за проверявания период.
Пазарен дял на дъмпинговия внос
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Пазарен дял
3,3 %
5,0 %
6,6 %
11,8 %
13,0 %
Източник: Евростат и оказал съдействие осъществяващ износ производител.
(76)
Постоянното нарастване на пазарния дял се осъществява в контекста на общо намаление на потреблението на Общността. Това е особено силно изразено след 2002 г. - период, когато въпреки значителния спад на потреблението на Общността, пазарният дял нараства от 6,6 % на 13 %. Най-значителното увеличение на пазарния дял настъпва през периода 2002-2003 г., когато дъмпинговият внос нараства с над 5 процентни пункта. Това съответства на увеличение на абсолютния обем на вноса с 65 %.
Развитие на цената на дъмпинговия внос
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
EUR/метричен тон
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
124
121
99
98
Източник:: Евростат и оказал съдействие осъществяващ износ производител.
(77)
Цената на дъмпинговия внос първо нараства с 24 % между 2000 г. и 2001 г. Това се дължи предимно на нарастващото търсене на ЛЕЗОС в този период. След това цените постоянно спадат от (…) EUR/тон през 2001 г. на (…) EUR/тон през периода на разследването, т.е. спад от 20 %. Спадът на средната цена е особено силно изразен между 2002 г. и 2003 г. (-20 %). За целия проверяван период спадът на средната единична цена на дъмпинговия внос е 2 %.
(78)
Комисията проучи дали осъществяващите износ производители от въпросните държави подбиват цените на производството на Общността по време на ПР. За целите на този анализ цените CIF на осъществяващите износ производители бяха коригирани, за да отразяват цените при условия на доставка до граница на Общността, с платено мито. Тези цени бяха сравнени с цените франко завода на производството на Общността при същото ниво на търговия и при нивото на сравними видове продукти.
(79)
Един руски осъществяващ износ производител заяви, че при оценяване на подбиването на цените (и маржа на отстраняване на вредите), би трябвало да се направят корекции с оглед на разликите в качеството между ЛЕЗОС, произвеждани и продавани от този осъществяващ износ производител и тези, произвеждани от производството на Общността. Това искане се основава на факта, че за едни и същи видове, качеството на ЛЕЗОС, произвеждани от този осъществяващ износ производител би било значително по-ниско от качеството на ЛЕЗОС, произвеждани от производството на Общността.
(80)
В това отношение следва първо да се отбележи, че такава корекция наистина бе взета предвид при първоначалното разследване, т.е. през 1996 г., но разследването относно преразглеждането и продължаването на срока на тези мерки след прегледа при изтичането му през 2003 г. вече стигна до заключението, че вече не се налага извършването на корекция заради качеството, тъй като е настъпило подобрение в руските производствени обекти (7).
(81)
Освен това потребителите бяха помолени да споделят мнението си относно сравнимостта на ЛЕЗОС - внос от Русия и закупените от производството на Общността, и никой от оказалите съдействие потребители не спомена за наличие на значителна разлика в качеството. Само един потребител спомена, че качеството на руските изделия е малко по-лошо от това на изделията, произведени в Общността, но този потребител не подкрепи мнението си с аргументи. Освен това, този потребител заяви също и че двата продукта са напълно взаимозаменяеми и че той е преминал на руски продукти поради значителната разлика в цената. Поради това претенцията бе отхвърлена.
(82)
На базата на цените на оказалите съдействие осъществяващи износ производители бяха установени маржовете на подбиване за всяка държава поотделно и те бяха изразени като процент от цените на производството на Общността, а именно:
Държава
Подбиване на цените
САЩ
14,4 %
Русия
Между 6,1 % и 26,6 %
(83)
Що се отнася до Русия, маржът на подбиване от 6,1 % бе установен за осъществяващия износ производител, при който не бе установен дъмпингов марж. Другият процент се отнася до другия оказал съдействие осъществяващ износ производител.
3. Състояние на производството на Общността
(84)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент, Комисията проучи всички икономически фактори и индекси, оказващи влияние върху състоянието на производството на Общността.
(85)
Предвид ограничения брой производители от Общността, които принадлежат към две групи, и на заинтересованите осъществяващи износ производители, числените стойности за тях са дадени само под формата на индекси и диапазони.
Производство, производствен капацитет и оползотворяване на мощностите
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Производство (в метрични тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
104
101
99
98
Капацитет (в метрични тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
104
107
104
104
Оползотворяване на мощностите
86 %
86 %
81 %
82 %
81 %
Източник: проверени отговори на анкетата.
(86)
По време на целия проверяван период, обемът на производството на производството на Общността спада с 2 %. По-конкретно, отначало производството нараства с 4 % между 2000 г. и 2001 г., след което показва постоянен спад между 2001 г. и ПР, т.е. намаление с около 5 %.
(87)
Отчетените данни за капацитета се отнасят до техническия капацитет, а не за теоретичния капацитет, което означава, че са извършени корекции, считани за стандартни от отрасъла, за отчитане на нормалните почивни дни, време за настройки, поддръжка и други нормални спирания. Увеличението на производствения капацитет през 2001-2002 г. имаше за цел да се отговори на скока в търсенето през 2001 г. Капацитетът спада обратно през 2003 г. и ПР тъй като един производител извършва леки модификации в производствения си процес, в резултат на което се намалява техническия капацитет. На тази основа, производственият капацитет нараства с 4 % за проверявания период. Както е показано по-долу в съображение 102, това увеличение е свързано с извършените инвестиции с цел модернизация на съществуващото производствено оборудване, като по този начин се повишава ефективността и следователно се състои основно в закупуване на оборудване за подмяна на съществуващо такова. Необходимо е да се отбележи също така че увеличението на капацитета се извършва в момент, когато производството на Общността все още бе рентабилно. Освен това, тези инвестиции се разглеждат като ответна реакция на нарасналото търсене през 2001 г. и в светлината на паричния поток, с който Общността разполага по онова време.
(88)
Спадът на процента на оползотворяване на мощностите се дължи на леко увеличение на производствения капацитет, съчетано със спад в обема на производството. Това намаление бе в размер на 5 процентни пункта по време на проверявания период.
Складови наличности
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
В метрични тонове
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
109
160
182
122
Източник: проверени отговори на анкетата.
(89)
Някои видове на сходния продукт се произвеждат от производството на Общността по конкретна поръчка и следователно не са предназначени за складова наличност. Други, по-стандартизирани видове ЛЕЗОС, обаче, се произвеждат редовно и продажбата им зависи от развитието на пазара по отношение на търсенето и цените. Следователно, ясно е, че общото увеличение на складовите наличности през проверявания период сочи, че производството на Общността е изпитвало затруднения по отношение на възможността да продава по-стандартизираните видове от сходния продукт, особено през 2002 г., когато складовите наличности нарастват с 46 % в сравнение с 2001 г. и през 2003 г., когато нарастват с още 3,5 % в сравнение с предходната година.
(90)
Намалението на складовите наличности (23,5 %) между 2003 г. и ПР се обяснява с общото нарастване на продажбите през този период. Не бива, обаче, да се забравя, че ПР не съответства на календарна година, което може да се отрази на сравнимостта на нивата на складовите наличности в сравнение с другите години. В края на проверявания период, равнището на складовите наличности бе с 22 % по-високо, отколкото през 2000 г.
Обем на продажбите
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
В метрични тонове
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
109
90
76
81
Източник: проверени отговори на анкетата.
(91)
Обемът на продажбите на производството на Общността на пазара на Общността показва спад от 19 % през проверявания период, от около (…) тона през 2000 г. на около (…) тона през ПР. Обемът на продажбите първо нараства с (…) тона между 2000 г. и 2001 г., т.е. с 9 %, но след това спада с (…) тона (или с 26 %) за последващия период до края на ПР. Нарастването между 2003 г. и ПР може да бъде обяснено с факта, че производството на Общността намалява продажните си цени (виж. по-долу), за да възвърне пазарния си дял.
Пазарен дял
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
В % потребление на Общността
68,6 %
69,1 %
63,8 %
56,5 %
60,4 %
Източник: проверени отговори на анкетата и Евростат.
(92)
За целия проверяван период, производството на Общността преживява спад на пазарния дял от 8,2 процентни пункта. По-конкретно, въпреки 9 процентното нарастване в обема на продажбите между 2000 г. и 2001 г., производството на Общността едва успява да задържи нивото на своя пазарен дял, което нараства едва с 0,5 процентни пункта през тези години. В периода от 2001 г. до ПР, пазарният дял на производството на Общността спада с8,7 процентни пункта. Тази загуба на пазарен дял става в момент, когато потреблението намалява с 15 %, което сочи, че продажбите на производството на Общността спадат повече, отколкото потреблението. В същото време пазарните дялове на въпросните държави постоянно нарастват.
Продажни цени
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
EUR/метричен тон
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
109
111
106
99
Източник: проверени отговори на анкетата.
(93)
Средната единична продажна цена първо нараства с 8,6 % през 2001 г., след това се вдига с 2,6 % през 2002 г. Оттам нататък производството на Общността търпи значителен и непрекъснат спад на цените, което е особено ярко изразено между 2003 г. и ПР, когато цените спадат с 6,3 %. Този спад на цените е необходим, за да може производството на Общността да запази пазарния си дял.
(94)
Тенденцията, която разкрива горната таблица, ясно показва, че е налице важно понижаване на продажните цени на производството на Общността от 2002 г. насам. Това съвпада с период, когато дъмпинговите цени на вноса значително спадат, което им позволява да се възползват от значително нарастване на пазарен дял.
(95)
Натискът върху продажните цени на производството на Общността е такъв, че те не са носили печалба през 2003 г. и по време на ПР, както е видно от дадените по-долу обяснения.
(96)
Дадената по-долу таблица показва развитието на единичната продажна цена на Общността в сравнение със съответните производствени разходи, които се състоят основно от разходи за суровини, т.е. горещовалцовани рулони, които представляват средно около 70 % от общия размер на производствените разходи за разглеждания продукт:
Индекс: 2000 г. = 100
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Единична цена
100
109
111
106
99
Общо производствени разходи за единица продукция
100
103
107
105
106
Източник: проверени отговори на анкетата.
(97)
В периода 2001-2002 г. продажните цени средно нарастват повече, отколкото съответстващите им разходи. През този период цените съответстват на разходите и това води до състояние на рентабилност, както е показано по-долу. През 2003 г. цените значително спадат и рентабилността става отрицателна величина, въпреки спада на средната себестойност през тази година. През ПР се оказва невъзможно лекото нарастване на производствената себестойност, главно на разходите за суровини, да се прехвърли на цените, които продължават рязко да падат, което причинява значителни загуби. Следователно ценовата депресия се съчетава с потискане на цените, т.е. невъзможността на производството на Общността да увеличи цените си, за да отрази увеличението на разходите.
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
% печалба от нетен оборот
Около 0 %
Около 5 %
Около 3 %
Около 0 %
Около -5 %
Възвръщаемост на инвестициите
Около 0 %
Около 25 %
Около 20 %
Около -5 %
Около -30 %
Източник: проверени отговори на анкетата.
(98)
Финансовите резултати на някои производители от Общността през 2000 г. претърпяват значително въздействие от страна на разходите за започване на производство, както и на технически проблеми, свързани със осъществяването през 1999 г. на значителни инвестиции в производствено оборудване. Общата рентабилност на промишлен отрасъл на Общността също търпи това влияние. Тъй като 2000 г. е нетипична, тя не може да се счита за представителна начална точка за проучване на тенденция. Продажбите на производството на Общността, реализирани на пазара на Общността, стават рентабилни през 2001 г. и 2002 г., предвид и на засиленото търсене от отрасъла потребител, както и на задоволителното равнище на цените. След този период значителният спад на цените поражда пряк отрицателен ефект върху рентабилността. От 2003 г. нататък продажбите на пазара на Общността дори започват да носят загуби и тези загуби достигат до около -5 % от оборота за ПР.
(99)
За целите на настоящото разследване, възвръщаемостта на инвестициите („ВИ“) се изразява като печалбата като процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Тъй като дружествата, представляващи производството на Общността, се занимават основно, ако не и изключително, с производството и продажбата на сходния продукт, ВИ е определена по отношение на тяхното цялостно състояние. На тази основа, ВИ в голяма степен следва горепосочената тенденция на рентабилност през целия проверяван период. Тя нараства от около 0 % през 2000 г. на около 20 % през 2002 г. и след това започва устойчиво да спада до около -30 % през ПР.
Паричен поток и способност за привличане на капитал
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
В хил. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
181
141
7
-83
Източник: проверени отговори на анкетата.
(100)
Нетният паричен входящ (изходящ) поток от основна дейност се движи от около XX милиона EUR през 2000 г. до около -XX милиона EUR през ПР. Най-високото си ниво достига през 2001 г. и 2002 г., но впоследствие рязко спада през 2003 г. и достига ниско ниво по време на ПР. Поради това, производството на Общността, средно погледнато, все повече прибягва до поемане на дълг, за да може да финансира текущата си дейност и инвестициите си.
(101)
Разследването показа, че потребностите от капитал на няколко от производителите от Общността претърпяват неблагоприятно въздействие поради затрудненото им финансово състояние. Макар че повечето от тези дружества са част от големи стоманодобивни дружества, потребностите от капитал не винаги се удовлетворяват на желаното равнище, тъй като в рамките на тези групи финансовите средства по принцип се насочват към най-рентабилните предприятия.
Инвестиции
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
В хил. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
137
105
76
49
Източник: проверени отговори на анкетата.
(102)
Общият размер на инвестициите на производството на Общността, свързани със сходния продукт, бележи спад от около 50 % между 2000 г. и ПР. Разследването показа, че за този отрасъл е жизненоважно да се поддържа определено ниво на инвестиции, за да се запази конкурентоспособността. Повечето инвестиции са били направени с цел модернизация, а капиталовложенията с цел увеличаване на капацитета са малко. Същевременно следва да се отбележи, че инвестициите в модернизация обикновено водят до леко покачване на техническия капацитет, просто защото по-доброто оборудване води до по-голяма ефективност и има по-висока производителност отколкото предходната техника.
(103)
Между 2000 г. и ПР потреблението на Общността намалява с 8 %, докато обемът на продажбите на производството на Общността намалява с 20 %. Така производството на Общността в значителна степен губи пазарен дял, докато пазарният дял на разглeждaния внос нараства с 12,8 процентниия пункта през същия период.
Заетост
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Общ брой работници
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
100
99
97
95
Източник: проверени отговори на анкетата.
(104)
Равнището на заетост в производството на Общността остава стабилно между 2000 г. и 2001 г. През следващите години то спада, което води до общо намаление от 5 % в сравнение с началото на проверявания период.
Заплати
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Заплата (в хил. EUR)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
99
102
97
94
Средна заплата на един работник (EUR)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
100
103
100
99
Източник: проверени отговори на анкетата.
(105)
По време на проверявания период средната заплата на един работник остава стабилна и така остава под нивото на инфлацията. Като се има предвид, че заетостта през този период спада, както е видно от предходната таблица, общите разходи за заплати също са намалели.
Производителност
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Продукция (в метрични тонове) a)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Заетост б)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Производителност a)/б)
160,4
166,9
163,9
164,2
166
Индекс 2000 г. = 100
100
104
102
102
103
Източник: проверени отговори на анкетата.
(106)
Производителността на работната сила в производството на Общността, отчетена като продукция на едно заето лице на година, отначало бележи нарастване с 4 % от 2000 г. до 2001 г., след което спада с около 2 % между 2001 г. и 2002 г. и отново се покачва през 2003 г. и ПР. В края на проверявания период производителността е с 3 % по-висока от регистрираната в началото на периода. Увеличението на производителността може донякъде да се обясни с осъществените инвестиции, насочени към повишаване на ефективността на съществуващото оборудване, както бе посочено в съображение 102 по-горе.
(107)
Що се отнася до влиянието върху производството на Общността на размера на действителния дъмпингов марж, предвид на обема и цените на вноса от въпросните държави, затова влиянието не може да се счита за пренебрежимо, особено на прозрачните и поради това високочувствителни към цената пазари като този на разглеждания продукт.
(108)
Както бе обяснено по-горе, мерките върху вноса на ЛЕЗОС с ширина над 500 mm с произход от Русия са в сила по време на целия проверяван период. Следва да се припомни, обаче, че това се отнася само до част от разглеждания от настоящото разследване продукт, тъй като настоящото производство се отнася до ЛЕЗОС от всички ширини от Русия, но и до тези с произход от САЩ. Така че производството на Общността само частично се е възстановило, тъй като впоследствие то бе изправено и пред нарасналия дъмпингов внос на ЛЕЗОС от всички ширини от Русия и САЩ.
4. Развитие на ситуацията след периода на разследването
(109)
Някои заинтересовани страни заявиха, че след периода на разследването са настъпили важни промени и че тези промени следва да бъдат взети предвид при анализа, тъй като те щели да направят налагането на мерките очевидно неуместно. По-конкретно тези твърдения се отнасят до нарастването на продажните цени на производството на Общността за сходния продукт, както и закриването на завода на един от заявителите след края на периода на разследването.
(110)
Първо следва да се отбележи, че съгласно член 6, параграф 1 от основния регламент, информацията, отнасяща се до период, по-късен от периода на разследването, обикновено не следва да се взима предвид. Причината за това е, че трябва да се установят съответните факти и те да се проверят по време на ограничен и конкретно посочен период от време, за да се гарантира, че резултатите от разследването ще бъдат представителни и надеждни, както и защото в противен случай разследването би могло ненужно да се удължи на основанието, че събраните за даден период факти, т.е. периода на разследването, не отразяват ситуацията, която преобладава на по-късен етап.
(111)
От текста от основния регламент следва, че събитията, настъпили след периода на разследването, следва да се вземат предвид единствено, ако те са изключителни по своя характер и наистина биха направили налагането на мерките очевидно неуместно. Този подход бе потвърден и от Европейския първоинстанционен съд (8).
(112)
Бе изтъкнато, че производството на Общността е обявило увеличение на цените след периода на разследването и че това увеличение на цените е било изключително по своя характер, тъй като е било определено в пресата като необичайно голямо.
(113)
Службите на Комисията събраха действителни данни и развитието на средната продажна цена на Общността на пазара на Общността е представено в дадената по-долу таблица:
Средна продажна цена
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
април-декември
2004 г.
EUR/метричен тон
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
109
111
106
99
104
(114)
От горната таблица е видно, че ако цените наистина са се увеличили след периода на разследването, това увеличение на цените далеч не е необичайно голямо. Всъщност средната цена през последните 3 тримесечия на 2004 г. е нараснала с едва 5 % в сравнение с нивото ѝ през ПР, но цените определено не са възстановили нивата си в сравнение с предходните години.
(115)
Освен това, дори ако беше прието, че увеличението на цените наистина представлява изключително по своя характер събитие, което, да напомним, не е така в този случай, следва да се вземе предвид и развитието, след периода на разследването, на равнището на цените на другите участници на пазара на Общността, и в частност на тези от въпросните държави, както и движението на цената на суровините, за да се удостовери дали увеличението на цените наистина би направило налагането на антидъмпинговите мита очевидно неуместно. Необосновано е да се извършва по-подробен анализ в това отношение предвид едва частичното възстановяване на цените, както се вижда от изложеното по-горе. Още повече, че не се знае дали едно увеличение на цените би имало траен характер.
(116)
По-важното е, че, да припомним, вредите, претърпени от производството на Общността, не се основават изключително на равнищата на цените, а се характеризират с влошаване на съчетание от различни показатели. Следователно, всякакви възможни увеличения на цените, дори да бяха изключителни и трайни по своя характер, взети сами за себе си, не биха направили налагането на мерки неуместно, ако не са придружени от подобни промени на положението по отношение на други показатели за вредите по начин, който да се отрази на цялостната картина относно вредите.
(117)
Поради гореизложените причини се счита, че увеличението на цените на производството на Общността, което може да е настъпило след периода на разследването, не прави налагането на мерки неуместно.
(118)
Някои заинтересовани страни заявиха, че закриването на един от производителите, който е част от производството на Общността, сочи, че не е удачно да се налагат мерки, тъй като това би довело до значително намаление на производствения капацитет в Общността, което е възможно да породи недостиг на ЛЕЗОС на пазара на Общността.
(119)
В това отношение се отбелязва, че член 6, параграф 1 от основния регламент относно събития, настъпили след периода на разследването, не се отнася до определянето на интереса на Общността, което се урежда от член 21 от основния регламент. Поради това се прави препратка към съображение 174, където въпросът за производствения капацитет се разглежда в рамките на анализа на интереса на Общността.
(120)
Въпреки това следва да се потвърди, че бе обявено закриването на завода на производителя, намиращ се в Италия и че производството там ще продължи в съкратен обем от юни 2005 г. и се очаква да се прекрати напълно през септември същата година.
(121)
Освен това, дори предвиденото закриване на завод да можеше да представлява изключително събитие, трайно по своя характер, и следователно да можеше да бъде взето предвид в контекста на анализа, то само би засилило гореизложените констатации, че производството на Общността търпи вреди по време на периода на разследването, и че тази ситуация на несигурност продължава след периода на разследването.
5. Заключение относно вредите
(122)
Въпреки действащите понастоящем антидъмпингови мерки относно вноса на едрогабаритни ЛЕЗОС от Русия, икономическото състояние на производството на Общността значително се влоши между 2000 г. и ПР. Положителното въздействие на мерките, наложени върху едрогабаритните ЛЕЗОС от Русия наистина бе намалено от появата на дъмпинговия внос на ЛЕЗОС от всички ширини от Русия и САЩ. Този внос бе значително по-маловажен в началото на проверявания период. Освен това, прави се препратка към съображение 17, където се обяснява, че антидъмпинговите мерки, които са в сила по отношение на едрогабаритните ЛЕЗОС от Русия, са били заобикаляни чрез разрязване на рулоните от електростомана с ориентирана структура на две половини, които не надвишават 500 mm.
(123)
През този проверяван период обемът на продажбите намалява с 19 %, производството намалява с 2 %, складовите наличности бележат значително нарастване с 18 %, а пазарните дялове спадат с 8 процентни пункта. Цените на производителите от Общността на пазара на Общността са били подбивани посредством дъмпингов внос и не е било възможно да се увеличават така че да отразяват нарасналите производствени разходи по време на РП. В резултат на това отрасълът е понесъл загуби през 2003 г. и през РП. През проверявания период заетостта и инвестициите намаляват съответно с 5 % и 50 %.
(124)
По-конкретно, икономическото състояние на производството на Общността се развива, както следва. През 2001 г. на пазара на Общността се проявява по-голямо търсене и нарастващи цени. През този период производството на Общността е успяло също да повиши обема на продажбите в степен, равна на нарастването на потреблението и на продажните цени. Това е довело до състояние на рентабилност и следователно отрасълът е бил в състояние да инвестира и леко да увеличи производствения си капацитет. Въпреки че обемът на продажбите и пазарните дялове спадат през 2002 г., производството на Общността успява да запази равнището на цените си и продължи да бъде рентабилно, макар и на ниво под това от 2001 г. с оглед и на нарастващите по онова време производствени разходи.
(125)
От 2003 г. насам производството на Общността вече не е в състояние да поддържа цените си, които значително спадат, което се придружава от силен спад в обема на продажбите и пазарните дялове. Цените намаляват още повече през ПР, докато разходите остават относително стабилни. Поради това рентабилността достига драматично ниско равнище. При това равнище на загуби, просъществуването на отрасъла е изложено на риск. След периода на разследването дори ще се наложи да се закрие завод на един от производителите от Общността.
(126)
Предвид гореизложеното се стигна до заключението, че производството на Общността е понесло съществени вреди по смисъла на член 3 от основния регламент.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(127)
Съгласно член 3, параграф 6 и член 3, параграф 7 от основния регламент, Комисията провери дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от въпросните държави е станал причина за нанесените вреди на производството на Общността до степен, която позволява класифицирането им като съществени. Бяха проучени и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да оказват вреден ефект по същото време върху производството на Общността, за да се предотврати приписването на възможните вреди, причинени от тези други фактори, на дъмпинговия внос.
2. Последствия от дъмпинговия внос
(128)
Значителното нарастване на обема на дъмпинговия внос, което е повече от трикратно за проверявания период, съвпада с влошаването на икономическото състояние на производството на Общността, което се проявява, наред с друго, и като спад в обема на продажбите с около 20 % за същия период. Тъй като се отнасят само до едрогабаритни ЛЕЗОС от Русия, действащите мерки не бяха в състояние да защитят в достатъчна степен производството на Общността от въздействието на въпросния внос. Това е особено вярно, когато се вземе предвид горепосоченото значително нарастване на вноса на ЛЕЗОС от всички ширини, следователно, включително и тези с произход от САЩ, както и факта, че мерките относно едрогабаритните ЛЕЗОС понякога са били заобикаляни чрез разрязване на листовете, както е обяснено в съображение 17.
(129)
Отрицателното въздействие на постоянно нарастващия обем на дъмпингов внос дори се засилва от 2002 г. насам, когато потреблението на Общността спада. Всъщност през периода 2002-2003 г. дъмпинговият внос е спечелил пазарни дялове от над 5 процентни пункта, докато делът на производството на Общността е спаднал с около 7 пункта. Това рязко увеличение на дъмпинговия внос се обяснява с динамично намаляване на съответните цени по време на същия период. Дори в рамките само на една година, цените са спаднали от 1 282 на 1 049 EUR/тон, т.е. намаление от около 15 %. Това е довело до важен спад в обема на продажбите на производството на Общността за съответния период. Макар че производството на Общността първоначално се е опитало да задържи средното си равнище на цените, през 2003 г. цените въпреки това са паднали от 1 254 EUR/тон през 2002 г. на 1 189 EUR/тон. От този момент нататък отрасълът не е имал друг избор, освен да намали още цените си, за да запази обема на продажбите и пазарните си дялове през ПР. Това, обаче, е оказало пряко отрицателно въздействие върху неговата рентабилност, която става отрицателна величина и достига - 7,4 % от оборота за ПР.
(130)
Предвид ясно установеното съвпадение във времето между, от една страна, рязкото нарастване на дъмпинговия внос с постоянно намаляващи цени и, от друга страна, загубата от страна на производството на Общността на обем на продажбите, пазарни дялове и ценовата депресия, водещи до ситуацията да се работи на загуба, заключението е, че дъмпинговият внос е изиграл определяща роля за увреждането на състоянието на производството на Общността.
3. Последствия от други фактори
(131)
Една от заинтересованите страни заяви, че вредите, понесени от производството на Общността, били причинени от развитието на обменния курс USD/ЕUR, който довел до спадане на цените на вноса от САЩ. Така това положение облагодетелствало вноса от САЩ, който успял да увеличи пазарните дялове на тези вносители.
(132)
В дадената по-долу таблица е направено сравнение между движенията на обменния курс USD/ЕUR и средните цени на вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ.
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Обменен курс USD/ЕUR
1,082
1,116
1,068
0,894
0,860
Индекс 2000 г. = 100
100
103
99
83
79
Цена на вноса от САЩ (EUR)
1 945
1 741
1 543
1 171
1 133
Индекс 2000 г. = 100
100
90
79
60
58
(133)
От дадените по-горе данни се вижда, че няма ясна корелация между развитието на обменния курс USD/ЕUR и средните цени на вноса на разглеждания продукт с произход от САЩ. Наистина, през периода 2000-2002 г. цените на вноса вече намаляват с 21 %, докато обменният курс остава стабилен. Освен това дадените по-горе данни ясно сочат, че в течение на проверявания период спадът на съответните средни цени при внос (-42 %) е бил много по-силен, отколкото негативната тенденция при обменния курс (-21 %). Това е особено силно изразено в периода 2002-2003 г., когато единичните средни цени на вноса показват най-голям спад. Следователно заключението е, че въздействието на обменния курс, ако има такова, не може да се счита за съществена причина за увреждането на състоянието на производството на Общността.
Резултати от дейността на други производители от Общността
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Обем на продажбите (в метрични тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Пазарни дялове
9,2 %
8,8 %
8,3 %
8,2 %
8,3 %
Източник: отговор на анкетата, заявление, Евростат.
(134)
Дадената по-горе таблица показва, че продажбите, осъществявани от други производители от Общността на пазара на Общността намаляват с почти 20 % през проверявания период. Съответните пазарни дялове също намаляват от 9,2 % през 2000 г. на 8,3 % за периода на разследването. Така на базата на наличната информация се налага заключението, че другите производители от Общността са били в положение, сходно на това на производството на Общността и не са причинили вреди на производството на Общността.
Резултати от износа на производството на Общността
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Обем на продажбите за износ (в тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
92
117
145
141
Източник: проверени отговори на анкетата.
(135)
Една заинтересована страна заяви, че част от вредите, претърпени от производството на Общността, могат да се припишат на резултатите от износа, осъществяван от производството на Общността. Бе изтъкнат доводът, че производството на Общността умишлено е намалило продажбите си на вътрешния национален пазар в полза на рентабилен износ за държави, които не са членки на ЕС.
(136)
Дадената по-горе таблица показва, че производството на Общността наистина увеличава износа си по време на проверявания период и особено от 2002 г. нататък. Това увеличение, обаче, следва да се разглежда по-скоро в светлината на рязкото покачване на дъмпинговия внос на пазара на Общността по време, когато потреблението спада и цените в Общността са в значителна степен депресирани. При тези обстоятелства производството на Общността реагира, за да ограничи щетите като се стреми да увеличи своя износ.
(137)
Припомня се също и че пазарът на Общността продължава да бъде естественият пазар за производството на Общността. Всъщност, през 2001 г., когато ситуацията на пазара на Общността става благоприятна, производството на Общността увеличава обема на продажбите си на вътрешния пазар, а продажбите за износ спадат.
(138)
Освен това, следва да се отбележи, че вредите, понесени от производството на Общността, се състоят не само в загуба на обем на продажбите и пазарните дялове на пазара на Общността. Те се характеризират също и със силна ценова депресия, причинена от дъмпинговия внос и значителното подбиване на цените на производството на Общността, довело до значителни финансови загуби. Сходен отрицателен ефект върху цените определено не може да се припише на увеличение на продажбите за износ на разглеждания продукт. Напротив, счита се, че е възможно нарасналият обем на продажбите за износ да е позволил на производството на Общността да се възползва от икономиите от мащаба и така да е послужил като лост по отношение на общите разходи на сходния продукт. В отсъствието на сходен по-голям износ се очаква, че загубите биха били дори по-значителни. Следователно заключението е, че вредите, претърпени от производството на Общността, не могат да се припишат на нарасналия му износ.
Недъмпингов внос от въпросните държави
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Обем на вноса (в метрични тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Индекс: 2000 г. = 100
100
124
142
223
166
Пазарни дялове
3,3 %
3,8 %
4,9 %
8,1 %
6,0 %
(139)
Недъмпинговият внос от Русия е нараснал с 66 % през проверявания период, което съответства на увеличение на пазарния дял от почти 3 процентни пункта.
(140)
В това отношение следва първо да се отбележи, че това нарастване на вноса е по-слабо изразено от увеличението на дъмпинговия внос, както е посочено в съображение 75 по-горе. На второ място, бе установено също и че равнището на цените на недъмпинговия внос е било по-високо, отколкото това на дъмпинговия внос. Още повече, че докато за недъмпинговия внос бе установен марж на подбиване в размер на 6,1 %, маржът на подбиване при дъмпинговия внос варира между 14,4 % и 26,6 %.
(141)
Поради тези причини се стигна до заключението, че влиянието на недъмпинговия внос върху състоянието на производството на Общността е било ограничено, ако изобщо е имало такова, и не може да се счита за определяща причина за увреждането на състоянието на производството на Общността.
Внос от други трети държави
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Обем на вноса (в метрични тонове)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Пазарни дялове
15,6 %
13,3 %
16,4 %
15,4 %
12,2 %
Средна единична цена
1 370
1 477
1 581
1 525
1 509
Източник: Евростат.
(142)
Дадената по-горе таблица показва, че вносът от други трети държави спада в абсолютно изражение и като относителен дял. В същото време съответната средна продажна цена нараства. Следователно се налага заключението, че вносът от други трети държави не е допринесъл за претърпените от производството на Общността вреди.
(143)
На пазар, където търсенето намалява, се очаква, че всички пазарни участници са изправени пред спад на продажбите си. Така е било и в случая с производството на Общността. Тези продажби, обаче, спадат повече от потреблението през проверявания период. Докато производството на Общността, другите производители от Общността и другите трети държави търпят загуби на обем на продажбите и пазарен дял през проверявания период, обемът на дъмпинговия внос нараства повече от трикратно и завладява значителен пазарен дял по време на същия период. Както е видно от анализа на вредите, за проверявания период търсенето намалява с около 25 000 тона, продажбите на производството на Общността спада с около 40 000 тона, а вносът от въпросните държави нараства с около 30 000 тона.
(144)
В този контекст, дори ако е възможно спадът на търсенето да е допринесъл за намаляването на продажбите на производството на Общността, заключението е, че вредите, които се изразяват основно в загуба на пазарни дялове, ценова депресия и състояние, в което се работи на загуба, могат да се припишат на този фактор в малка степен, ако изобщо имат някакво въздействие.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(145)
В заключение, потвърждава се, че съществените вреди, понесени от производството на Общността, които се характеризират по-специално със спад на обема на продажбите, пазарните дялове и единичната продажна цена, довели до влошаване на показателите за рентабилността, са били причинени от въпросния дъмпингов внос.
(146)
Още повече, налице е ясно съвпадение във времето между рязкото нарастване на дъмпинговия внос и намаляването на обема на продажбите и на пазарния дял на производството на Общността. Ценовата депресия, причинена от дъмпинговия внос е особено ярко изразена в периода след 2002 г. Производството на Общността се е опитало да запази равнището на цените си през 2003 г., но не е имало друг избор, освен да следва ценовото равнище, наложено от дъмпинговия внос, за да поддържа определено ниво на продажби. Това е довело до положението да работи на загуба.
(147)
Не бе установено, че останалите идентифицирани фактори нарушават горепосочената причинно-следствена връзка, дори след като бе взет предвид съчетаният ефект от тяхното действие. Възможно е намалението на потреблението да е допринесло за намаляването на обема на продажбите на производството на Общността. Може, обаче, с разумна основателност да се заяви, че в отсъствието на нарастващ дъмпингов внос на ниски цени, състоянието на производството на Общността определено не би претърпяло толкова силно влияние, тъй като нямаше да е налице намаляване на пазарен дял. Счита се също и че недъмпинговият внос от Русия е оказал само ограничено отрицателно въздействие. Накрая, развитието на обменния курс USD/ЕUR не обяснява високата степен на дъмпинг, установена за САЩ и вредите, понесени от производството на Общността.
(148)
Следователно се стигна до заключението, че дъмпинговият внос с произход от въпросните държави е причинил съществени вреди на производството на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Ж. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(149)
Бе проучено дали, въпреки заключенията относно дъмпинга, вредите и причинно-следствената връзка, са налице неоспорими причини, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Общността да се въвеждат мерки в този конкретен случай. За тази цел и съгласно член 21, параграф 1 от основния регламент, бе разгледано вероятното въздействие на налагането и неналагането на мерки по отношение на всички страни, заинтересовани от разследването.
1. Интерес на производството на Общността
(150)
Анализът на вредите показа, че в условията на лоялна конкуренция производството на Общността е жизнеспособно и рентабилно и отрасълът също така е осъществил инвестиции, за да запази своята конкурентоспособност. Такова е положението през 2001 г. и 2002 г., когато производството на Общността също в извлякло ползи от действащите антидъмпингови мерки срещу едрогабаритните ЛЕЗОС от Русия и когато равнището на въпросния дъмпингов внос все още не е толкова значително, колкото по време на ПР.
(151)
Напомня се също и че през 1999 г. в този отрасъл в Общността бе осъществена широка програма за преструктуриране. Сливането на тримата жалбоподатели по онова време имаше за цел създаването на по-голямо дружество, което да може по-ефикасно да се конкурира на пазара и да осъществява повече инвестиции.
(152)
От 2002 г. насам непрестанното нарастване на дъмпинговия внос на ниски цени причини обща ценова депресия на пазара на Общността, който изпитваше и спад в потреблението. Производството на Общността започна да работи на загуба и следователно стана изключително уязвимо. Загубите станаха толкова тежки, че италианският производител обяви поетапно закриване на завода си. Развитието на пазара в Италия ясно показва до каква степен дъмпинговият внос е оказал отрицателно въздействие върху икономическото състояние на производството на Общността.
(153)
Ето защо е важно цените да се върнат на недъмпингово или най-малкото, на непричиняващо вреди равнище, за да се даде възможност на всички различни производители да участват на пазара на Общността в условията на нормална лоялна търговия. Това ще позволи на производството на Общността да се възстанови до задоволително равнище на рентабилност. Без налагането на мерки, не може да се изключи вероятността да се наложи да бъдат закрити и други заводи на производството на Общността.
(154)
В заключение, налагането на антидъмпингови мерки би дало възможност на производството на Общността да се възстанови от последствията от установения вредоносен дъмпинг.
2. Интерес на промишлените потребители от Общността
(155)
ЛЕЗОС се използват главно в производството на трансформатори за производството и разпределението на електроенергия. Производителите на трансформатори представляват отдавна наложил се отрасъл, който традиционно доставя продукцията си на големи енергопроизводители. Отрасълът на трансформаторите като цяло е собственост на големи индустриални групи, които присъстват във всички части на света. На пазара, обаче, участват и по-малки независими дружества.
(156)
Разглежданият продукт се счита за значително разходно перо за промишлените потребители, тъй като ЛЕЗОС представляват средно между 10 % и 30 % от общия размер на производствените разходи за трансформаторите.
(157)
Отговори на анкетата, придружени с документация по същество, т.е. включително цялата поискана финансова информация, бяха получени от 16 потребители. Някои други потребители също предоставиха писмени коментари, но без да прилагат подробна информация. Според предоставената от тях финансова информация, оказалите съдействие потребители биха представлявали около 30 % от общото потребление на Общността.
(158)
Промишлените потребители като цяло се противопоставиха на налагането на мерки. Първо, те твърдяха, че налагането на антидъмпингови мерки би довело до прекратяване на вноса от въпросните държави и следователно би ги направило зависими от производството на Общността, за който би могло да се твърди, че също така ще се окаже в монополно положение. Освен това, те заявиха, че налагането на мерки би имало за резултат значително нарастване на цените, като по този начин ще окаже отрицателен ефект върху тяхната конкурентоспособност спрямо отрасъла на производителите на трансформатори от страни извън Общността. Накрая, те завиха, че ако бъдат наложени мерки, производството на Общността няма да разполага с достатъчно капацитет, за да задоволява търсенето на отрасъла потребител.
(159)
Преди да бъдат разгледани по-конкретно въпросите, поставени от отрасъла, потребител, на този етап е необходимо да се спомене известна обща информация, за да се направи правилна оценка на ситуацията на пазара на Общността.
(160)
Следва да се отбележи, че броят на производителите на разглеждания продукт по света е доста ограничен. Всъщност със стопанска дейност, свързана с ЛЕЗОС, се занимават само 13 производители по света. В Япония, САЩ и Русия има по двама производители, в Южна Корея, Китай и Бразилия - по един, и в Европейската общност - шестима (от които трима са свързани). Следователно Европейската общност е пазарът с най-голям брой производители. На пазара на Общността дистрибуторската мрежа на японските и американските производители е особено добре организирана, тъй като разполага със собствени сервизни центрове и/или свързани вносители в ЕС. Освен това изглежда, че само трима производители в света са в състояние да доставят някои видове от разглеждания продукт с висока магнитна проницаемост (с лазерна обработка). Тези производители се намират в ЕС, САЩ и Япония.
(161)
Припомня се, че през 1999 г. трима производители от Общността сляха дейностите си в едни холдинг (ThyssenKrupp), за да създадат по-голямо дружество, което да е в състояние да се конкурира по-ефикасно с другите производители на ЛЕЗОС на световния пазар. По онова време това сливане бе обект на подробен анализ от страна на Европейската комисия и бе одобрено.
(162)
Накрая, разследването показа, че оказалите съдействие потребители са закупували общо за ПР съответно 10 % и 15 % от техните ЛЕЗОС от руските и американските производители, за които бе установено наличието на дъмпинг. С други думи, оказалите съдействие потребители като цяло са разчитали основно на други източници на снабдяване: 75 % от техните покупки са от недъмпингови източници, от които около 60 % са стоки, закупени от производството на Общността. Само един потребител е закупувал ЛЕЗОС изключително от дъмпингови източници, но неотдавна премина на доставки от производството на Общността.
(163)
На този фон и предвид на първото твърдение на потребителите, че ще станат зависими изключително от доставките от производството на Общността, следва първо да се припомни, че целта на антидъмпинговите мита не е да се затвори пазарът на Общността за какъвто и да било внос, а да се възстанови положение на лоялна търговия като се отстрани ефектът на вредоносния дъмпинг. Поради това не се очаква вносът от въпросните държави да спре, а да продължи, макар и на недъмпингови или непричиняващи вреди ценови равнища.
(164)
Това определено е така по отношение на Русия, тъй като за основния руски осъществяващ износ производител, представляващ около 75 % от руския внос през ПР не бе установен никакъв дъмпингов марж и тъй като за другия осъществяващ износ производител бе установен само относително органичен дъмпингов марж, т.е. 11,5 %. Прави се препратка и към раздел И по-долу, където се казва, че мерките, основаващи се на констатациите на настоящото разследване, следва да заместят действащите понастоящем мерки относно едрогабаритни ЛЕЗОС от Русия, които варират между 14,7 % и 40,1 %. С други думи, в случая с Русия, общата тежест на антидъмпинговите мерки, определена от настоящото разследване, би била съществено по-маловажна, отколкото действащите понастоящем мерки.
(165)
В случая със САЩ, също се очаква вносът да продължи предвид постоянното търсене на пазара на Общността на специфични видове на разглеждания продукт, които се произвеждат единствено от ограничен брой доставчици по света.
(166)
Освен това се прави препратка към съображения 190-193 относно доброволните гаранции относно цената, предложени от двамата заинтересовани осъществяващи износ производители. Съгласно тези гаранции, осъществяващите износ производители се задължават да продават своя продукт на пазара на Общността над определено ценово равнище, което ще отстрани вредоносния ефект на дъмпинг. Поради това се очаква, че вносът от въпросните държави няма да се преустанови.
(167)
Тъй като се очаква вносът от въпросните държави да продължи и тъй като все пак съществуват алтернативни източници за снабдяване, твърдението, че налагането на антидъмпингови мита би поставило производството на Общността в монополно положение е лишено от основания. Още повече, че не само се очаква да продължи вносът от въпросните държави, но и този от други трети държави. Освен това, производството на Общността се състои от повече от един производител, а на пазара активно участват и други производители от Общността (които не са част от производството на Общността).
(168)
Някои страни заявиха, че монополното положение на производството на Общността би възникнало конкретно по отношение на някои специфични видове на разглеждания продукт, т.е. някои видове с висока магнитна проницаемост, които могат да се произвеждат само от много ограничен брой производители по света. В това отношение следва първо да се отбележи, че разследването стигна до заключението, че за целите на настоящото антидъмпингово производство всички видове на разглеждания продукт следва да се разглеждат като един единствен продукт. Затова разследването, включително анализа на интереса на Общността, следва да се осъществи по отношение на разглеждания продукт като цяло, а не поотделно за някои специфични видове.
(169)
Въпреки гореизложеното, вярно е, че видовете на разглеждания продукт с висока магнитна проницаемост наистина се произвеждат само от ограничен брой производители по света, т.е. един производител в САЩ, двама в Япония и един в Общността (виж по-горе). В това отношение, се припомня, че се очаква тези източници на доставки да продължат да бъдат на разположение и след налагането на мерките, включително от внос от САЩ, макар и на цени, които не са дъмпингови или вредоносни. Следователно, може да се очаква, че ще остане достатъчна степен на конкуренция и по отношение на тези специфични видове продукти.
(170)
Освен това, твърдението, че би било против интереса на Общността да се налагат мерки, защото само малко на брой дружества произвеждат тези специфични видове изделия, не може да се счита за основателна причина да се приеме, че един от тези производители, в този случай - производителят от САЩ, продава своите продукти на дъмпингови или вредоносни цени на пазара на Общността. Припомня се, че по отношение на това дружество бе определен значителен дъмпингов марж от 47,6 %. Разследването установи,че потребителите закупуват значителна част от техните продукти, включително видовете с висока магнитна проницаемост, от производството на Общността и че непрестанният ценови натиск, причиняван от дъмпинговия внос, може да доведе до закриване на заводи в Общността. В отсъствието на антидъмпингови мерки, които да премахнат отрицателното въздействие на вредоносния дъмпинг, не може да се изключи вероятността потребителите да изпаднат в изключителна зависимост от вноса, което със сигурност би навредило и на конкуренцията, и на отрасъла потребител.
(171)
Що се отнася до твърдението, че цените на разглеждания продукт на пазара на Общността ще се увеличават, ако бъдат наложени антидъмпингови мерки, следва да се отчита, че тъй като целта на мерките е да се премахне вредоносният дъмпинг, може да се очаква също така че налагането на мерки наистина ще доведе до общо увеличение на цените. Този ефект, обаче, се очаква да остане на умерено ниво.
(172)
Всъщност биха останали различни източници на снабдяване, които няма да бъдат засегнати от мерките и ще осигурят наличието на конкуренция. Освен това, както вече бе споменато по-горе, що се отнася до Русия предвид равнището на мерките, определени от настоящото разследване и тъй като тези мерки биха заменили досегашните мерки относно едрогабаритните ЛЕЗОС (виж съображения 194 и 195), антидъмпинговите мерки, основаващи се на настоящите констатации, като цяло биха имали по-малко въздействие от мерките, които бяха в сила през ПР. На практика, когато се прилага ниво на мерки съгласно определените от настоящото разследване относно руския внос на разглеждания продукт в Общността за ПР, антидъмпинговите мита като цяло биха били четири пъти по-малки от действително заплатените мита.
(173)
Що се отнася до вноса от САЩ, прилагайки правото за по-малкото мито, ще бъде отстранена само вредоносната част от дъмпинговия марж, което, средно погледнато, ще върне цената на вноса от САЩ на ниво, което продължава да бъде под нивото от 2002 г.
(174)
Твърдението, че налагането на антидъмпингови мерки би довело до недостиг също трябва да бъде отхвърлено. Всъщност, както е посочено по-горе, вносът при всички положения се очаква да продължи, ако бъдат наложени антидъмпингови мерки. Освен това, производственият капацитет на производството на Общността е по-голям от общото потребление на Общността през ПР. Освен това, ако цените на Общността бъдат възстановени до едно справедливо равнище, може да се очаква, че производството на Общността ще прехвърли продажби обратно на своя вътрешен пазар като намали продажбите за износ.
(175)
Някои заинтересовани страни заявиха, че закриването на италианския завод би намалило общия производствен капацитет на производството на Общността по отношение на разглеждания продукт, което е възможно да доведе до недостиг на пазара на Общността. Този аргумент, обаче, е нееднопосочен, тъй като той по-скоро би призовал да се предостави защита на производството на Общността срещу дъмпинговия внос, за да се предотвратят нови случаи на закриване на заводи, като по този начин се запази производственият капацитет.
(176)
Освен това, следва да се отбележи, че дори след обявеното закриване на завода, общият производствен капацитет на производството на Общността ще продължи да бъде по-голям от търсенето в Общността през ПР, както и че останалите производители възнамеряват да инвестират в своите производствени мощности, за да гарантират още повече достатъчното предлагане на пазара на Общността. Положение, при което лоялната конкуренция и нивото на цените на пазара на Общността бъдат възстановени, което ще осигури задоволителна възвръщаемост на производството на Общността, определено ще способства за осъществяването на подобни инвестиции и за връщане на продажби към пазара на Общността.
(177)
Накрая, следва да се отбележи, че повечето от гореизложените претенции вече бяха предявени от потребителите в рамките на предходните разследвания, които доведоха до налагането на антидъмпингови мерки по отношение на едрогабаритните ЛЕЗОС от Русия. Въпреки тези твърдения, всички от които тогава бяха отхвърлени, тъй като или бяха намерени за неоснователни, или не бе установено да са насочени против интереса на Общността като цяло, потребителите не предоставиха каквито и да било доказателства в рамките на настоящото разследване, че тези мерки наистина са оказали отрицателното въздействие, което тогава се твърдеше, че ще окажат. Това сочи, че за мерките, основаващи се на настоящите констатации, също се очаква да не окажат значително отрицателно въздействие върху отрасъла потребител.
(178)
Поради всички гореизложени причини може да се направи изводът, че в случай на налагане на мерки, потребителите на разглеждания продукт като цяло не биха зависили изключително от производството на Общността, че в много случаи покупната цена за потребителите не би изпитала пряко влиянието на налагането на мерки или ако да, само в умерена степен, и че като цяло в бъдеще на пазара на Общността няма да настъпи недостиг на предлагане на ЛЕЗОС.
3. Интерес на несвързаните вносители
(179)
Само един несвързан вносител оказа съдействие на разследването и се противопостави на налагането на мерки с аргумента, че мерките щели да сложат край на търговската му дейност по отношение на разглеждания продукт. Тъй като това дружество се занимаваше изключително с внос на ЛЕЗОС от една от въпросните държави, може да се очаква, че то ще изпита пряко влияние от налагането на мерки. Въпреки това този вносител все пак би имал възможността да внася и от други доставчици, които не са обект на мерките. Освен това, изглежда, че около 75 % от оборота на този вносител не е свързан с разглеждания продукт. Вземайки предвид тези елементи, смята се, че би следвало да се очаква, че отрицателното въздействие от налагането на мерки би било относително ограничено. Предвид факта, че никой друг вносител не заяви, че възможното налагане на мерки би оказало неблагоприятен ефект, може да се направи заключението, че като цяло вносителите няма да претърпят съществено влияние.
(180)
Следва да се отбележи, че ниското ниво на съдействие от страна на вносителите се обяснява с факта, че потребителите внасят ЛЕЗОС предимно самостоятелно и поради това се прави препратка към дадените по-горе заключения.
4. Заключение относно интереса на Общността
(181)
Очаква се последствията от налагането на мерки да дадат на производството на Общността възможността да си възвърне обемите на реализирани с печалба продажби на пазара на Общността и по-голям пазарен дял. Бе установено, че дъмпинговият внос в голяма степен е допринесъл за поетапното закриване на завод на едно дружество, което е част от производството на Общността и предвид влошеното състояние на производството на Общността като цяло, съществува риск в отсъствието на мерки да се наложи и други производители от Общността да закрият производствени линии или дори цели производствени мощности и да съкратят част от работната си сила. Макар, че има вероятност от настъпване на някои отрицателни последствия под формата на увеличение на цените за потребителите, счита се, че този ефект ще има ограничен характер. Необходимо е да се отчете също и че е в интерес на потребителите жизнеспособни и конкурентоспособни производители от Общността да продължат да участват активно на пазар, който вече не страда от изкривявания поради нелоялни търговски практики.
(182)
Всъщност, предвид ограничените източници на доставки в света, в интерес на потребителите от Общността е и източниците на доставки в Общността да не бъдат повече омаломощавани от дъмпингов внос, който би могъл да има за резултат по-нататъшно свиване на дейността на производството на Общността, което пък би засилвало все повече зависимостта на потребителите на ЛЕЗОС от вносни материали.
З. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(183)
Предвид заключенията, до които бе достигнато по отношение на дъмпинга, причинените вреди и интереса на Общността, налице е необходимост от налагане на мерки върху вноса на разглеждания продукт от САЩ и Русия.
1. Равнище на отстраняване на вредите
(184)
Равнището на окончателните антидъмпингови мерки трябва да бъде достатъчно, за да отстрани вредите, причинявани на производството на Общността от дъмпинговия внос, без да надвишава констатираните дъмпингови маржове. Когато се изчисляваше размера на митото, необходим за премахване на последствията от вредоносния дъмпинг, беще преценено, че приетите мерки трябва да дават възможност на производството на Общността да покрива разходите си и да получи печалба преди данъчно облагане, която би могла разумно да се постигне при нормални условия на конкуренция, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос.
(185)
На базата на наличната информация бе предварително установено, че норма на печалба в размер на 5 % от оборота, която производството на Общността бе постигнало през 2001 г., би могла да се разглежда като подходящо ниво, за което може да се очаква, че би било реализирано от производството на Общността в отсъствието на вредоносен дъмпинг. Следва да се отбележи, че това равнище на печалба бе използвано и при определянето на маржа на вреди в рамките на разследването, довело до налагането на действащите понастоящем мерки относно ЛЕЗОС с ширина над 500 mm. След това бе определено необходимото увеличение на цените на базата на сравнение, при същото ниво на търговия, между среднопретеглената цена на вноса, установена при изчисленията на подбиването на цените, и непричиняващата вреди цена на продуктите, продавани от производството на Общността на пазара на Общността. Непричиняващата вреди цена бе получена чрез коригиране на продажната цена за всяко дружество, влизащо в състава на производството на Общността, до равновесната точка между разходи и приходи и чрез прибавяне на гореспоменатата норма на печалба. След това установената при това сравнение разлика бе изразена като процент от общия размер на цената на вноса при условия на доставка CIF.
2. Окончателни мита
(186)
В светлината на гореизложеното и съгласно член 9, параграф 4 от основния регламент, се счита, че следва да се наложат окончателни антидъмпингови мерки по отношение на вноса с произход от Русия и САЩ на нивото на най-ниските измежду маржовете на дъмпинг и вреди, съгласно правилото за по-малкото мито.
(187)
На базата на гореизложеното, предлаганите окончателни мита са, както следва:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
Съединени американски щати
AK Steel Corporation
31,5 %
Всички други дружества
37,8 %
Русия
Novolipetsk Iron & Steel Corporation (НЛМК)
11,5 %
Viz Stal
0 %
Всички други дружества
11,5 %
(188)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за всяко от дружествата, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите на настоящото разследване. Поради това те отразяват положението, установено по време на това разследване по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото за дадената държава, приложимо спрямо „всички други дружества“) се отнасят изключително до вноса на продукти с произход от въпросните държави и произведени от тези дружества и следователно - от конкретните юридически лица, упоменати в оперативната част на настоящия регламент. Внасяните продукти, произведени от друго дружество, което не е изрично посочено в оперативната част на настоящия регламент със своето име и адрес, включително лицата, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима спрямо „всички други дружества“.
(189)
Исканията за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпингово мито (напр. след промяна на наименованието на юридическото лице или след учредяване на ново юридическо лице за производство или продажби) следва незабавно да се отправят към Комисията заедно с цялата необходима информация, и по-специално относно промени в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния национален пазар и за износ, отнасящи се например до дадената промяна в наименованието или дадената промяна в юридически лица за производството и продажби. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с правото на индивидуални митнически ставки.
3. Гаранция
(190)
Един осъществяващ износ производител от САЩ и един от Русия предложиха гаранция относно цената съгласно член 8, параграф 1 от основния регламент.
(191)
Комисията счита, че гаранциите, които AK Steel Corporation и НЛМК предложиха да поемат, могат да бъдат приети, тъй като те ще отстранят вредоносния ефект на дъмпинг. Освен това, редовните подробни отчети, които дружествата се задължиха да предоставят на Комисията, ще позволят да се извършва ефикасен мониторинг и структурата на дружествата е такава, че Комисията счита, че рискът от заобикаляне на гаранциите е сведен до минимум.
(192)
За да се осигури ефикасното зачитане и мониторинг на гаранциите, когато се подава искане за освобождаване за свободно обращение на основание на поетото задължение, освобождаването от митото ще става под условието да се представи търговска фактура, съдържаща информацията, посочена в приложението, която е необходима, за да може митницата да удостовери, че пратките съответстват на търговския документ с изискваното ниво на подробност. Когато не бъде представена такава фактура или когато тя не отговаря на представения на митницата продукт, следва да се дължи антидъмпингово мито по съответната ставка.
(193)
При подозрение за неспазване, в случай на неспазване или оттегляне от поетата ценова гаранция може да бъде наложено антидъмпингово мито, съгласно член 8, параграфи 9 и 10 от основния регламент.
И. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ПО ОТНОШЕНИЕ НА РАЗСЛЕДВАНЕТО ПРИ МЕЖДИННОТО ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ ОТНОСНО РУСИЯ
(194)
Припомня се, че както е посочено в съображение 3 на настоящия регламент, бе започнато междинно преразглеждане, за да се даде възможност за извършването на евентуално необходими промени или отменяне на окончателните антидъмпингови мерки, наложени върху вноса от Русия на едрогабаритни ЛЕЗОС. Това се дължеше на факта, че тези продукти попадат в обхвата на продуктите, които са обект на процедурата относно вноса в Общността на листови валцовани изделия със зърнесто-ориентирана структура от силициева електростомана с произход от САЩ и Русия.
(195)
На базата на горните констатации и заключения, разследването установи, че трябва да бъдат наложени мерки относно ЛЕЗОС от всички ширини, съгласно описаното в съображение 3, с произход, наред с другото от Русия. Поради това се счита, че тъй като тези мерки също обхващат едрогабаритните ЛЕЗОС, продължаването на налагането на тези мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 151/2003 на Съвета, вече не е уместно и съответно следва да бъде отменено,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на плосковалцувани продукти от силициеви електротехнически (магнитни) стомани със зърнесто-ориентирани структури с произход от Съединените американски щати и Русия, попадащи под кодове по КН 7225 11 00 (продукти с ширина 600 mm или повече) и 7226 11 00 (продукти с ширина по-малка от 600 mm).
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо, преди обмитяването, върху нетната цена с условие на доставка „освобождаване на границата на Общността“ на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е както следва:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Съединени американски щати
AK Steel Corporation - 703, Curtis Street, Middletown, Ohio
31,5 %
A669
Всички други дружества
37,8 %
A999
Русия
Novolipetsk Iron & Steel Corporation (НЛМК) - 2, Metallurgov sq., Lipetsk
11,5 %
A670
Viz Stal - 28, Kirov Street, Ekaterinburg
0 %
A516
Всички други дружества
11,5 %
A999
3. Освен ако е посочено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митническото облагане.
Член 2
1. Вносът, деклариран за освобождаване за свободно обращение, се освобождава от антидъмпинговите мита, наложени по силата на член 1, при условие че са произведени, изпратени и фактурирани от дружествата, от които Комисията е приела предложеното поемане на гаранции и чиито имена са посочени в съответното решение на Комисията, с актуалните изменения, и които са били внесени в съответствие с разпоредбите на същото решение на Комисията или регламент.
2. Вносът, упоменат в параграф 1 се освобождава от антидъмпинговото мито, при условие че:
а)
декларираните и представени на митницата стоки съответстват точно на продукта, описан в член 1, параграф 1;
б)
търговска фактура, съдържаща поне данните, посочени в приложението е представена на митническите органи на държавите-членки при представянето на декларацията за освобождаване за свободно обращение.
в)
стоките, декларирани и представени на митницата, съответстват точно на описанието в търговската фактура.
Член 3
Регламент (ЕО) № 151/2003 на Съвета се отменя.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 19 август 2005 година.
REGLAMENTO (CE) N o 1371/2005 DEL CONSEJO,
de 19 de agosto de 2005,
por el que se impone un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de productos laminados planos de acero magnético al silicio, de grano orientado, originarios de Estados Unidos de América y de Rusia, y que deroga el Reglamento (CE) no 151/2003 por el que se impone un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinadas chapas eléctricas con granos orientados originarias de Rusia
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995 (1), relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (en lo sucesivo, «Reglamento de base») y, en particular, su artículo 9 y su artículo 11, apartado 3,
Vista la propuesta presentada por la Comisión previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Inicio
(1)
El 28 de mayo de 2004, la Comisión comunicó, mediante anuncio («anuncio de inicio») publicado en el Diario Oficial (2) de la Unión Europea, el inicio de un procedimiento relativo a las importaciones a la Comunidad de productos laminados planos de acero magnético al silicio, de grano orientado, originarias de Estados Unidos de América (en lo sucesivo, «EE.UU.») y de Rusia, y el inicio de una reconsideración provisional del derecho antidumping establecido sobre las importaciones de chapas eléctricas de grano orientado, y una anchura superior a 500 mm, originarias de Rusia.
(2)
El procedimiento antidumping se inició como consecuencia de una denuncia presentada el 13 de abril de 2004 por la Confederación Europea de Industrias Siderúrgicas -Eurofer- (en lo sucesivo, «denunciante») en nombre de un grupo de productores que representa una proporción importante -más del 90 %- de la producción comunitaria total de productos laminados planos de acero magnético al silicio, de grano orientado. La denuncia incluía pruebas del dumping de que era objeto dicho producto y del importante perjuicio resultante, que se consideraron suficientes para justificar el inicio de un procedimiento.
(3)
La reconsideración provisional fue iniciada por la Comisión, a iniciativa propia, conforme a lo previsto en el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, con vistas a introducir las modificaciones o derogaciones que se consideraran necesarias en relación con las medidas antidumping definitivas impuestas por el Reglamento (CE) no 151/2003 (3) del Consejo por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinadas chapas eléctricas con granos orientados originarias de Rusia, de una anchura superior a 500 mm. Estas modificaciones o derogaciones pueden ser necesarias debido a que los productos objeto de las medidas impuestas por el Reglamento (CE) no 151/2003 están comprendidos en los productos sujetos al procedimiento sobre las importaciones a la Comunidad de productos laminados planos de acero magnético al silicio, de grano orientado, originarios de EE.UU. y de Rusia.
2. Partes interesadas en el procedimiento
(4)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio del procedimiento a los productores exportadores de Rusia y de EE.UU., a los importadores y operadores comerciales, y los usuarios notoriamente afectados, así como a los representantes de los países exportadores afectados y los productores de la Comunidad que presentaron la denuncia. Se brindó a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar ser oídas en el plazo fijado en el anuncio de inicio.
(5)
Los productores exportadores de Rusia y de EE.UU., así como los productores, los importadores y operadores comerciales y los usuarios presentaron sus opiniones por escrito. Se concedió la oportunidad de ser oídas a todas las partes que así lo solicitaron en el plazo anteriormente mencionado y que alegaron la existencia de razones específicas por las que debía concedérseles audiencia.
3. Cuestionarios
(6)
La Comisión envió cuestionarios a todas las partes notoriamente afectadas y a todas las demás empresas que se dieron a conocer en los plazos establecidos en el anuncio de inicio.
(7)
Se recibieron respuestas de un productor exportador de EE.UU. y de sus filiales en la Comunidad, así como de dos productores exportadores rusos y sus filiales en la Comunidad. Asimismo, se recibieron respuestas de cuatro productores comunitarios, dieciséis usuarios y un importador no vinculado a ningún productor exportador de los países afectados.
(8)
La Comisión buscó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar el dumping existente, el perjuicio resultante y el interés de la Comunidad. Se llevaron a cabo visitas de inspección en los locales de las siguientes empresas:
Productores comunitarios
-
ThyssenKrupp Electrical Steel UGO, Isbergues, Francia
-
ThyssenKrupp Electrical Steel AST, Terni, Italia
-
ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Alemania
-
Orb Electrical Steels Limited, Newport, Reino Unido
Usuarios de la Comunidad:
-
Areva SA, París, Francia
-
Specialacciai srl, Novi Ligure, Italia
Productores exportadores de Rusia
-
Novolipetsky Iron & Steel Corporation («NLMK»), Lipetsk
-
VIZ Stal, Ekaterinburg
Productores exportadores de EE.UU.
-
AK Steel Corporation, Butler, Pensilvania
Importadores vinculados de la Comunidad
-
AK Steel BV, Oosterhout, Países Bajos
-
AK Steel GmbH, Köln, Alemania
-
AK Steel Ltd., Baldock, Reino Unido
-
AK Steel s.r.l., Génova, Italia
-
Duferco Commerciale SpA, Génova, Italia
-
Duferco GmbH, Mülheim, Alemania
Importadores vinculados de terceros países
-
Duferco SA, Lugano, Suiza
-
Duferco AG, Lugano, Suiza
(9)
La investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 01.04.03 y el 31.03.04 («período de investigación»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio cubrió desde el 1 de enero de 2000 hasta el final del período de investigación («período considerado»).
4. Medidas vigentes
(10)
El Reglamento (CE) no 151/2003 impuso derechos antidumping definitivos sobre las importaciones de chapas eléctricas con granos orientados, de una anchura superior a 500 mm (en lo sucesivo, «CEGO anchas») originarias de Rusia, como consecuencia de una investigación iniciada al amparo de lo establecido en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base. Este Reglamento fijó un derecho antidumping de un 14,7 % para las importaciones de VIZ-Stal, y de un 40,1 % para las importaciones de NLMK, siendo este último tipo, al mismo tiempo, el tipo de derecho residual aplicable a las importaciones de esos productos procedentes de otras empresas rusas.
(11)
Mediante el Reglamento (CE) de la Comisión no 1000/2004 (4), y en relación con el procedimiento antidumping sobre las importaciones de CEGO anchas originarias de Rusia, se aceptaron los compromisos ofrecidos por NLMK y VIZ-Stal, y sus empresas comerciales vinculadas, por un período de seis meses, hasta el 20 de noviembre de 2004. Estos compromisos constituían una fórmula temporal para adaptar las medidas antidumping, que se hacían extensivas a los diez nuevos Estados miembros tras la ampliación de la Unión Europea, el 1 de mayo de 2004. Se trataba de impedir que tanto los productores como los usuarios sufrieran brusca, y demasiado negativamente, los efectos de la repentina aplicación de las medidas en esos diez países. Mediante el Reglamento (CE) no 1995/2004 (5), se aceptó extender los compromisos durante un nuevo período de seis meses, hasta el 20 de mayo de 2005, por considerar que seguían existiendo las condiciones que los justificaban.
5. Medidas provisionales
(12)
Ante la necesidad de examinar más detenidamente ciertos aspectos de la investigación, y dada, además, la interrelación existente con la reconsideración provisional mencionada en el considerando 3, se decidió proseguir la investigación sin imponer medidas provisionales.
(13)
No obstante, se informó a todas las partes de las constataciones preliminares de la investigación, concediéndoseles un plazo para que presentaran sus observaciones al respecto. Se examinaron las observaciones presentadas por las partes y, en su caso, se atendió a las alegaciones consideradas pertinentes, modificando las constataciones cuando era necesario.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(14)
El producto afectado es el constituido por los productos laminados planos de acero magnético al silicio, de grano orientado, de cualquier anchura, declarados en los códigos CN 7225 11 00 (anchura igual o superior a 600 mm) y 7226 11 00 (anchura inferior a 600 mm). Estos códigos NC se indican a título meramente informativo.
(15)
Las CEGO se fabrican con bobinas, laminadas en caliente, de acero con aleación de silicio de diverso grosor y cuya estructura de grano está orientada de forma uniforme para permitir una conductividad magnética de gran eficacia. Las pérdidas de este tipo de conductividad se conocen como «pérdidas en el núcleo», y son el principal indicador de la calidad del producto. El mercado distingue tradicionalmente dos calidades, a saber, «permeabilidad elevada», o «conductividad elevada», y calidad normal. Los productos de elevada permeabilidad permiten que las pérdidas en el núcleo sean inferiores para cualquier grosor de las chapas. Las chapas de acero de grano orientado se cortan, en su caso, en determinados anchos, con arreglo a las instrucciones del cliente. Se trata de una operación de corte longitudinal (slitting) El producto afectado es utilizado por los fabricantes de dispositivos electromagnéticos y transformadores para instalaciones de producción y distribución de energía eléctrica.
(16)
Pese a las diferencias de permeabilidad, grosor y anchura, todas las categorías de CEGO comparten las mismas características físicas y técnicas básicas y tienen esencialmente el mismo uso.
(17)
Por lo que atañe a la investigación con vistas a una reconsideración, en relación con las CEGO anchas, mencionada en el considerando 3, cabe señalar que, en diversas ocasiones, se observó que las medidas antidumping en vigor, mencionadas en el considerando 10, se soslayaban cortando las bobinas de acero magnético de grano orientado antes de su exportación a la Comunidad. En realidad, a menudo, los usuarios de la Comunidad adquirían CEGO anchas y las cortaban a la medida necesaria. Tras la imposición de medidas, los productores o exportadores cortaban las CEGO, antes de exportarlas, en secciones no superiores a 500 mm, de modo que el producto no entraba en el ámbito de aplicación de las medidas.
(18)
Un productor exportador alegó que las CEGO estrechas (definidas por esta empresa como de una anchura inferior a 500 mm) deben distinguirse de las CEGO anchas (de una anchura igual o superior a 500 mm), ya que las anchas no pueden sustituirse por las estrechas, y unas y otras están sujetas a condiciones de competencia diferentes. El argumento sobre las diferentes condiciones de competencia se basa en la observación de que los usuarios finales ordenan y adquieren CEGO de una anchura que responda exactamente a sus necesidades, a fin de evitar el coste del corte, en lugar de adquirir bobinas de una anchura superior a la que utilizan en sus procesos de producción y ocuparse ellos mismos de cortarlas, en la mayoría de los casos, además, recurriendo a subcontratistas especializados.
(19)
El argumento según el cual no son productos sustitutivos se basa en que, aunque las CEGO estrechas pueden sustituirse por las CEGO anchas, que son sometidas posteriormente a un corte longitudinal, la situación inversa es, ciertamente, imposible. El exportador afectado se ha referido al procedimiento antidumping relativo a determinado calzado con parte superior de materias textiles originario de la República Popular de China e Indonesia (6) en el que se consideró que los zapatos de interior no pueden utilizarse en el exterior y, en consecuencia, deben constituir un producto aparte.
(20)
En el procedimiento antidumping acabado de mencionar, se llegó a la conclusión de que el calzado de interior y el destinado al exterior deben constituir productos separados, ya que el calzado de exterior tiene características físicas diferentes, que lo hacen inapropiado para ser usado en el exterior. Por tanto, la situación es diferente en el caso considerado, ya que, con arreglo a la investigación realizada, sea cual sea su anchura, las CEGO se componen de las mismas materias básicas, tienen las mismas características básicas y sus usos finales son comparables. Al mismo tiempo, cabe señalar que basta que los productos sean sólo parcialmente sustitutivos para considerarlos un solo producto a efectos de la investigación antidumping, y, en el caso de las CEGO, según se explica en el considerando 17, existe sustitutividad.
(21)
El segundo argumento expresado por este productor exportador se basa en la observación de que los usuarios finales optan preferentemente por CEGO de anchura adecuada a las necesidades técnicas de su producción. Sin embargo, se ha constatado que algunos usuarios finales tienen por costumbre cortar ellos mismos el material o adquirir en Rusia, sin derechos antidumping, CEGO estrechas cortadas sin gran precisión, para, a continuación, cortar ellos mismos el material importado a la medida exacta. Por otra parte, el gran número de empresas dedicadas a efectuar el corte y de centros de servicios siderúrgicos existente en la Comunidad pone de relieve que las CEGO no siempre salen de las fábricas de los productores en las dimensiones específicas que precisa el usuario final. Por ello, las alegaciones de este exportador productor se rechazaron.
(22)
En consecuencia, se llega a la conclusión de que, a efectos del presente procedimiento antidumping, todas las categorías de productos afectados se consideran un solo producto.
2. Producto similar
(23)
Se comprobó que el producto exportado a la Comunidad originario de Rusia y EE.UU., el producto fabricado y vendido en el mercado interior de Rusia y EE.UU., y el producto fabricado y vendido en la Comunidad por los productores comunitarios tenían básicamente las mismas características físicas y técnicas y los mismos usos básicos, por lo que se consideran productos similares, según lo definido en el artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. DUMPING
1. Metodología general
(24)
Para determinar el valor normal, la Comisión comprobó, en primer lugar, para cada productor exportador, si sus ventas internas totales del producto afectado eran representativas frente al total de sus ventas de exportación a la Comunidad. De conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, las ventas internas se consideraran representativas cuando el volumen total de ventas internas de cada productor exportador represente al menos el 5 % del volumen total de las ventas de exportación a la Comunidad.
(25)
Para cada categoría vendida por los productores exportadores en sus mercados internos que se consideró directamente comparable al producto vendido para exportación a la Comunidad, se comprobó si las ventas internas eran suficientemente representativas a efectos de lo dispuesto en el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base. Las ventas internas de una categoría particular de CEGO se consideraron suficientemente representativas cuando el volumen total de ventas internas de esa categoría durante el período de investigación representaba el 5 % o más del volumen total de ventas de la categoría de CEGO comparable exportada a la Comunidad.
(26)
A continuación, se verificó si podía considerarse que las ventas internas de cada categoría de producto de cada productor exportador habían sido realizadas dentro de la actividad comercial normal, según lo dispuesto en el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base, para lo cual se calculó la proporción de ventas lucrativas de dicha categoría a clientes independientes.
(27)
En los casos en que el volumen de ventas de la categoría de CEGO vendida a un precio neto igual o superior al coste calculado de la producción representaba más del 80 % del volumen total de ventas de esa categoría, siendo el precio medio ponderado de esa categoría igual o superior al coste de producción, el valor normal se basó en el precio real en el mercado nacional, calculado como media ponderada de los precios de todas las ventas de esa categoría de producto en el mercado nacional durante el período de investigación, con independencia de que fueran o no lucrativas. En los casos en que el volumen de ventas lucrativas de una categoría de CEGO representaba un 80 % o menos del volumen total de ventas de esa categoría, o que el precio medio ponderado de esa categoría era inferior al coste de producción, el valor normal se basó en el precio real en el mercado nacional, calculado como media ponderada de las ventas lucrativas de esa categoría solamente, a condición de que tales ventas representaran un 10 % o más del volumen total de ventas de dicha categoría. En los casos en que el volumen de ventas lucrativas de cualquier categoría de CEGO representaba menos del 10 % del volumen total de ventas de esa categoría, se consideró que esa categoría concreta se vendía en cantidades insuficientes para que el precio en el mercado nacional constituyera una base apropiada para la determinación del valor normal.
(28)
Cuando los precios en el mercado interno de una categoría concreta de producto vendida por un productor exportador no podían utilizarse para determinar el valor normal, hubo de aplicarse otro método. La Comisión utilizó el valor normal calculado. Así, de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base, el valor normal se calculó añadiendo a los costes del exportador derivados de la fabricación de las categorías exportadas, ajustados en caso necesario, un porcentaje razonable para los gastos de venta, generales y administrativos, y un margen razonable de beneficio.
2. Estados Unidos de América
(29)
En el caso del productor exportador que cooperaba, se comprobó que las ventas internas del producto afectado no podían considerarse realizadas en el curso de la actividad comercial normal, pues un volumen importante de tales ventas se efectuó a precios inferiores al coste unitario, en concreto, más del 90 % del volumen vendido en el mercado interno. Además, se constató que la media ponderada del precio de venta en las transacciones internas era inferior a la media ponderada del coste unitario durante el período de investigación.
(30)
Por consiguiente, para determinar el valor normal no cabía recurrir a los precios internos del producto afectado vendido por el productor exportador. Así, el valor normal debía calcularse, de conformidad con lo establecido en el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
(31)
El valor normal se calculó a partir de los costes de fabricación del productor exportador, añadiendo un importe en concepto de gastos de venta, generales y administrativos, así como de beneficio. Como importe de dichos gastos y del beneficio se tomaron los aplicables en los procesos de producción y venta, en el curso de la actividad comercial normal, a la misma categoría general de productos siderúrgicos correspondientes al productor exportador considerado en el mercado nacional, conforme a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 6, letra b) del Reglamento de base.
(32)
Se calculó el coste total de producción de cada categoría de producto relevante, en función la calidad y el grosor del acero, y de si el producto afectado se vendió como bobina entera o bobina cortada. En este último caso, habían de tenerse en cuenta los precios del corte.
(33)
Los precios de exportación se calcularon a partir de los precios abonados o abonables por el producto afectado al ser vendidos para consumo en la Comunidad, según lo establecido en el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(34)
El productor exportador no vendió cantidad alguna del producto afectado directamente a clientes independientes de la Comunidad. Todas las ventas se hicieron a través de filiales en la Comunidad. Por consiguiente, se ha determinado un precio de exportación calculado conforme a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, a partir de los precios de reventa a clientes independientes de la Comunidad. Se introdujeron ajustes para tener en cuenta todos los costes habidos entre el momento de importación y el de la reventa por los importadores vinculados, incluidos los gastos de venta, generales y administrativos, y un margen razonable de beneficio.
(35)
A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, a precio franco fábrica y en la misma fase comercial, se realizaron los ajustes oportunos para tener en cuenta las diferencias alegadas, que se había demostrado que afectaban a los precios y a su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Se realizaron ajustes con respecto a los costes de transporte y de seguro, los costes crediticios y correspondientes gastos bancarios, los gastos de importación y los costes del proceso de corte, cuando resultaban procedentes y justificados.
(36)
El ajuste para tener en cuenta los costes del proceso de corte era necesario para efectuar una adecuada comparación entre las CEGO, en función de que fueran importadas en bobinas de anchura completa y vendidas como tales en la Comunidad, o importadas como bobinas de anchura completa y vendidas una vez cortadas en la Comunicad, o importadas como material ya cortado y vendidas de este modo o tras un nuevo proceso de corte en la Comunidad, conforme a lo previsto en el artículo 2, apartado 10, letra k) del Reglamento de base.
(37)
De acuerdo con lo establecido en el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se determinó comparando la media ponderada del valor normal con la media ponderada de los precios de exportación por categoría de producto, según lo explicado anteriormente.
(38)
De este modo, se determinó el siguiente margen de dumping, expresado como porcentaje del precio cif en frontera de la Comunidad, antes del despacho de aduana:
AK Steel Corporation, Middletown: 47,6 %
(39)
En el caso de EE.UU., se constató que un conocido exportador no había cooperado deliberadamente en la investigación, por lo que se consideró que el margen de dumping residual aplicable a dicho exportador debía fijarse en el nivel más elevado del margen calculado en relación con las ventas de categorías de producto representativas del productor que había cooperado en la Comunidad, esto es, un 60,6 %.
3. Rusia
(40)
El valor normal se calculó con arreglo a la metodología general, según se explica en los considerandos 24 a 28.
(41)
En lo que atañe a la única categoría de CEGO en relación con la cual un 80 % o menos, pero como mínimo un 10 %, de las ventas internas, en volumen suficiente, tuvieron lugar en el curso de la actividad comercial normal, el valor normal se basó en el precio interno real, calculado en forma de media ponderada de los precios de las ventas internas de esa categoría realizadas en el curso de la actividad comercial normal durante el período de investigación.
(42)
En cuanto a las demás categorías de producto, cuyas ventas internas no eran representativas, el valor normal se calculó conforme a lo establecido en el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base. El valor normal se calculó a partir de los costes de fabricación de las categorías de producto exportadas, ajustados mediante un porcentaje razonable destinado a tener en cuenta los gastos de venta, generales y administrativos, y un margen razonable de beneficio, basándose en los datos reales de producción y venta, en el curso de la actividad comercial normal, del producto similar correspondiente al productor exportador investigado, según lo dispuesto en el artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base.
(43)
Las ventas de exportación a la Comunidad se hicieron directamente a clientes independientes y también a través de una empresa vinculada de Suiza. Por lo que se refiere a esta última, el precio de exportación se calculó basándose en los precios de reventa al primer comprador independiente de la Comunidad.
(44)
El productor exportador alegó que los productos importados a la Comunidad y originarios de Rusia no pueden compararse con los fabricados en la Comunidad, por existir diferencias de calidad: se afirma que las CEGO del productor exportador tienen mayores defectos en la superficie y pérdidas en el núcleo más elevadas, y son, en cierta medida, de diferente calidad. Este productor exportador pidió un ajuste por las diferencias de calidad.
(45)
Para calcular los márgenes de dumping, se comparan categorías de producto de calidades de acero cuyas pérdidas en el núcleo se sitúan dentro de determinadas horquillas. Se han comparado las especificaciones americanas y rusas con las europeas, atendiendo a todas las características relevantes del producto. Además, se compararon la producción y las ventas de material de primera calidad. En consecuencia, la solicitud de ajuste por diferencias de calidad efectuada por un productor exportador se rechazó. Este mismo enfoque metodológico se aplicó para calcular la caída de los precios que se menciona en los considerandos 78 y 83.
(46)
El valor normal y los precios de exportación se compararon a partir del precio franco fábrica en la misma fase comercial. A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se tuvo en cuenta, conforme a lo establecido en el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, las diferencias entre factores alegadas, y que se había demostrado que afectaban a los precios y su comparabilidad. Así, se aceptó introducir ajustes por diferencias en los costes de flete, seguro y envasado, así como en los costes crediticios y correspondientes gastos bancarios, y en los impuestos indirectos. Además, se introdujeron ajustes en los casos en que las ventas de exportación se efectuaron a través de una empresa vinculada situada en un país no perteneciente a la Comunidad, de acuerdo con lo establecido en el artículo 2, apartado 10, letra i), del Reglamento de base.
(47)
El productor exportador alegó errores formales en los cálculos y, previa verificación, se aceptaron tales alegaciones y se rectificaron debidamente esos cálculos.
(48)
Tal como prevé el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, la media ponderada del valor normal de cada categoría del producto considerado exportado a la Comunidad se comparó con la media ponderada de los precios de exportación de cada categoría correspondiente del producto considerado.
(49)
La comparación mostró la existencia de dumping en el caso del productor exportador que cooperó. El margen de dumping expresado como porcentaje del precio cif de importación en la frontera de la Comunidad es el siguiente:
NLMK, Lipetsk: 11,5 %
(50)
Se constató que las ventas internas el producto afectado eran, en conjunto, representativas, pero no habían sido realizadas en el curso de la actividad comercial normal, puesto que un volumen importante de las mismas se efectuó a precios inferiores a los unitarios, en concreto, más del 90 % del volumen vendido en las transacciones examinadas. Además, se constató que la media ponderada del precio de venta en las transacciones internas era inferior a la media ponderada del coste unitario durante el período de investigación.
(51)
Al no poder recurrir a los precios internos del producto afectado vendido por el productor exportador para hallar el valor normal, éste debía calcularse, según lo dispuesto en el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
(52)
El valor normal se calculó a partir del coste total de producción del propio productor exportador, esto es, el coste de fabricación, más los gastos de venta, generales y administrativos, y un margen razonable de beneficio, basándose en los datos reales de producción y venta del productor exportador investigado, de conformidad con lo establecido en el artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base.
(53)
Cabe señalar que durante el período de investigación, Viz Stal adquirió sus principales materias primas, esto es, bobinas o bandas laminadas en caliente, a dos proveedores: US Steel Kosice y la empresa rusa Magnitogorsk. En la investigación sobre las CEGO anchas, mencionada en el considerando 10, se comprobó que la relación entre esta última empresa y Viz Stal era particularmente estrecha, por lo que los precios de adquisición de ese proveedor no podían considerarse fiables. A este respecto, el cálculo del coste de fabricación y, más en concreto, de las principales materias primas, se basó exclusivamente en el precio de las bobinas adquiridas al productor/proveedor eslovaco no vinculado US Steel Kosice. Al precio DAF en la frontera eslovaca, se añadió el coste de transporte a Ekaterinburg, los costes de seguro y los costes crediticios basados en las condiciones de pago. Con arreglo a este cálculo, las bobinas laminadas en caliente representaban el 61,4 % del coste total de producción de CEGO de este productor exportador.
(54)
Se calculó el coste total de producción de cada categoría del producto relevante, en función de la calidad del acero, del grosor, y de si el producto afectado se vendió como bobina entera o bobina cortada, debiendo tenerse en cuenta, en este último caso, los costes del corte.
(55)
Viz Stal no vendió el producto afectado directamente a clientes independientes de la Comunidad. Todas las ventas se hicieron a través de filiales en la Comunidad. De este modo, se ha determinado un precio de exportación calculado conforme a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, a partir de los precios de reventa a clientes independientes de la Comunidad. Se introdujeron ajustes para tener en cuenta todos los costes soportados entre el momento de importación y el de la reventa por esos importadores vinculados, incluidos los gastos de venta, generales y administrativos, y un margen razonable de beneficio, conforme a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base.
(56)
A fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, a precio franco fábrica y en la misma fase comercial, se realizaron los ajustes oportunos para tener en cuenta las diferencias alegadas, que se había demostrado que afectaban a los precios y a su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Se realizaron ajustes con respecto a los costes de transporte y de seguro, costes de manipulación, costes crediticios y correspondientes gastos bancarios, gastos de importación y costes del proceso de corte, cuando resultaban procedentes y justificados.
(57)
El ajuste para tener en cuenta los costes del proceso de corte era necesario para efectuar una adecuada comparación entre las CEGO, en función de que fueran importadas en bobinas de anchura completa y vendidas como tales en la Comunidad, o importadas como bobinas de anchura completa y vendidas una vez cortadas en la Comunidad, o importadas como material ya cortado y vendidas de este modo o tras un nuevo proceso de corte en la Comunidad, conforme a lo previsto en el artículo 2, apartado 10, letra k) del Reglamento de base.
(58)
De acuerdo con lo establecido en el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se determinó comparando la media ponderada del valor normal con la media ponderada de los precios de exportación por categoría de producto, según lo explicado anteriormente.
(59)
Por lo que atañe a las exportaciones realizadas por este productor exportador a la Comunidad, en la investigación no se constató que existiera dumping.
(60)
La conclusión de que las importaciones no eran objeto de dumping se refería tanto a las bobinas completas como a las bobinas cortadas de todas las diferentes categorías del producto y, por consiguiente, se extendía tanto a las CEGO anchas como a las estrechas.
(61)
La cooperación de los productores exportadores fue elevada, pues abarcó la totalidad de las importaciones conocidas a la Comunidad. Durante el período de investigación, se constató un dumping de un 11,5 % para uno de los productores exportadores rusos, mientras que, para el otro productor exportador que había cooperado, la investigación no llevó a la constatación de que existiera dumping en las importaciones. El margen de dumping residual se fijó en el nivel de margen del productor exportador en relación con el cual se había constatado la existencia de dumping.
D. INDUSTRIA COMUNITARIA
1. Producción comunitaria
(62)
En la Comunidad hay seis productores que fabrican CEGO. Los tres productores que formularon la denuncia están radicados en Alemania, Francia e Italia. Es preciso señalar que estos tres productores pertenecen al mismo grupo. Los restantes productores están radicados en Polonia, la República Checa y el Reino Unido.
(63)
Con arreglo a la investigación, estos seis productores conforman el total de la producción comunitaria, según lo definido en el artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base.
2. Definición de la industria de la Comunidad
(64)
Además de los tres productores denunciantes (vinculados) de la Comunidad, otro productor comunitario cooperó también plenamente en la investigación. Se comprobó que la producción total de estas cuatro empresas representaba alrededor del 90 % de la producción comunitaria total del producto afectado.
(65)
Se considera, por ello, que estos cuatro productores comunitarios constituyen la industria comunitaria, según lo definido en el artículo 4, apartado 1, y en el artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base, y, en lo sucesivo, se hará referencia a ellos como la «industria comunitaria».
(66)
En cuanto a los dos restantes productores comunitarios, uno de ellos no se manifestó y el otro, aunque respaldaba el procedimiento, no pudo considerarse parte de la industria comunitaria, pues tan sólo aportó alguna información básica sobre su producción y volumen de ventas.
E. PERJUICIO
1. Consumo comunitario
(67)
El consumo comunitario se calculó basándose en las ventas en el mercado comunitario de a) la industria comunitaria, b) los demás productores comunitarios, que también facilitaron alguna información general, y c) las importaciones al mercado comunitario procedentes de terceros países, según los datos de Eurostat y los datos facilitados por los productores exportadores que cooperaron en los países afectados.
(68)
Con arreglo a todo ello, el consumo comunitario se desarrolló del siguiente modo:
2000
2001
2002
2003
PI
Consumo comunitario (toneladas métricas)
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
Índice: 2000 = 100
100
108
96
92
92
Fuente: Respuestas al cuestionario comprobadas, información facilitada por otro productor comunitario, información recogida en la denuncia y datos de Eurostat.
(69)
El consumo comunitario experimentó primero un aumento de un 8 %, entre 2000 y 2001, pero, a continuación, descendió de forma significativa y continuada, llegando a un 15 % de reducción. En el conjunto del período considerado, el consumo retrocedió un 8 %. El constante descenso del consumo se explica por la reducción de la demanda del mercado, esto es, los productores de transformadores, debido a la disminución de proyectos industriales nuevos que necesiten transformadores eléctricos.
2. Importaciones procedentes de los países afectados
(70)
La Comisión examinó si los efectos de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países considerados debían evaluarse de forma acumulada, basándose en los criterios establecidos en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base. Este artículo dispone que las importaciones se evaluarán de forma acumulada si el margen de dumping establecido en relación con las importaciones de cada país es superior al margen mínimo definido en el artículo 9, apartado 3, del Reglamento de base, el volumen de las importaciones de cada país no es insignificante y las condiciones de competencia entre los propios productos importados, y entre éstos y el producto similar de la industria comunitaria, hacen que este tipo de evaluación resulte apropiado.
(71)
Cabe señalar que se constató que un productor exportador ruso no efectuaba operaciones de dumping. En consecuencia, las importaciones de este productor exportador no se han tomado en consideración para decidir si procede o no una evaluación acumulativa.
(72)
Se comprobó que los márgenes de dumping de cada uno de los países afectados eran superiores al margen de minimis. Además, el volumen de las importaciones objeto de dumping de cada uno de esos países no era insignificante, representando, para EE.UU. y Rusia, respectivamente, alrededor del 10 % y el 3 % del consumo comunitario durante el período de investigación.
(73)
En cuanto a las condiciones de competencia entre las importaciones objeto de dumping, y entre éstas y el producto comunitario similar, se constató que las CEGO vendidas por los países afectados y las vendidas por la industria comunitaria eran semejantes en todo y utilizaban los mismos canales de distribución. Con arreglo a la investigación, los precios de importación siguieron una misma pauta de descenso en el caso de ambos países, especialmente durante la segunda parte del período considerado, y se constató que esos precios habían presionado a la baja los precios de la industria comunitaria. Esto produjo una caída general de los precios de las CEGO vendidas por la industria comunitaria.
(74)
Se llega, por tanto, a la conclusión de que las importaciones objeto de dumping y procedentes de los países afectados deben evaluarse acumuladamente.
(75)
En el cuadro anterior se aprecia que las importaciones a la Comunidad de CEGO procedentes de los países afectados experimentaron un aumento de más del triple durante el período considerado.
Cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping
2000
2001
2002
2003
PI
Cuota de mercado
3,3 %
5,0 %
6,6 %
11,8 %
13,0 %
Fuente: Eurostat y el productor exportador que cooperó
(76)
El continuo aumento de la cuota de mercado se produjo en una situación de descenso general del consumo comunitario. En especial, a partir de 2002, período en el que, pese a la notable reducción del consumo comunitario, la cuota de mercado pasó de un 6,6 % a un 13 %. El incremento más significativo de la cuota de mercado tuvo lugar en el período de 2002/2003, durante el cual las importaciones objeto de dumping se incrementaron en más de un 5 %. Ello representa un incremento del volumen de importaciones de un 65 %, en términos absolutos.
Evolución de los precios de las importaciones objeto de dumping
2000
2001
2002
2003
PI
EUR/toneladas métricas
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
Índice: 2000 = 100
100
124
121
99
98
Fuente: Eurostat y el productor exportador que cooperó
(77)
El precio de las importaciones objeto de dumping aumentó, primero, un 24 % entre 2000 y 2001. Esto se debió especialmente al aumento de la demanda de CEGO en ese período. A partir de entonces, los precios comenzaron a descender constantemente, pasando de [...] €/tonelada en 2001 a [...] €/tonelada durante el período de investigación, esto es, un descenso del 20 %. El descenso del precio medio fue especialmente significativo entre 2002 y 2003 (-20 %). En el conjunto del período considerado, el descenso del precio unitario medio de las importaciones objeto de dumping fue de un 2 %.
(78)
La Comisión ha examinado si los productores exportadores de los países afectados habían presionado a la baja los precios de la industria comunitaria durante el período de investigación. A efectos de este análisis, se ha ajustado los precios cif de los productores exportadores, situándolos en el nivel de los precios en frontera comunitaria, después del despacho de aduana. A continuación, se ha comparado estos precios con los precios franco fábrica de la industria comunitaria, en la misma fase comercial y en relación con categorías del producto comparables.
(79)
Un productor exportador ruso alegó que, al calcular la caída de los precios (y el margen de eliminación del perjuicio), era preciso tener en cuenta las diferencias de calidad entre las CEGO fabricadas y vendidas por ese productor exportador y las fabricadas por la industria comunitaria. Esta alegación se basa en que, para unas mismas categorías del producto, la calidad de CEGO fabricadas por ese productor exportador sería inferior a la de las CEGO fabricadas por la industria comunitaria.
(80)
A este respecto, cabe señalar, en primer lugar, que ese ajuste se aceptó en la investigación inicial, esto es, en 1996, pero que, en la investigación con vistas a la reconsideración y prórroga de las medidas, tras una reconsideración por expiración efectuada en 2003, se llegó ya a la conclusión de que ningún ajuste dirigido a tener en cuenta la calidad resultaba ya procedente, ante la mejora del equipamiento ruso (7).
(81)
Además, se pidió a los usuarios que dieran su opinión sobre la comparabilidad entre las CEGO importadas de Rusia y las adquiridas a la industria comunitaria, y ninguno de los usuarios que cooperaban mencionó ninguna diferencia de calidad significativa. Sólo uno de los usuarios mencionó que la calidad de los productos rusos es ligeramente inferior a la de los productos realizados en la Comunidad, si bien no razonó esta afirmación. Por otra parte, este usuario señaló también que ambos productos son completamente sustitutivos entre sí y que había cambiado a los productos rusos por la importante diferencia de precio. En consecuencia, se rechazó la alegación.
(82)
Basándose en los precios de los productores exportadores que cooperaron, los márgenes de subcotización de los precios, expresados por país y en forma de porcentaje sobre los precios de la industria comunitaria, son los siguientes:
País
Subcotización de los precios
EE.UU.
14,4 %
Rusia
Entre 6,1 % y 26,6 %
(83)
En lo que atañe a Rusia, el margen de subcotización de los precios de un 6,1 % corresponde al productor exportador en relación con el cual no se constató margen de dumping. El otro porcentaje se refiere al otro productor exportador que cooperó.
3. Situación de la industria comunitaria
(84)
De conformidad con lo establecido en el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los índices y factores económicos pertinentes en relación con la situación de la industria.
(85)
Dado el limitado número de productores comunitarios, integrados en dos grupos, y de productores exportadores afectados, las cifras que les conciernen se indican sólo en forma de índices y horquillas.
(86)
Durante el conjunto del período investigado, el volumen de producción de la industria comunitaria disminuyó un 2 %. Más en concreto, la producción se incrementó primero un 4 %, entre 2000 y 2001, y, a continuación, descendió continuamente entre 2001 y el período de investigación, esto es una disminución de en torno al 5 %.
(87)
Las cifras sobre capacidad se refieren a la capacidad técnica, frente a la capacidad teórica, lo que supone que se han efectuado deducciones, consideradas habituales por la industria, en concepto de vacaciones normales, instalación, mantenimiento y otros ceses de actividad normales. El incremento de la capacidad de producción durante los años 2001/2002 tenía por objeto hacer frente al incremento de la demanda registrado en 2001. La capacidad retrocedió en 2003 y durante el período de investigación, debido a que un productor modificó ligeramente su proceso de producción, lo que trajo consigo una reducción de la capacidad técnica Así, la capacidad de producción se incrementó un 4 % durante el período considerado. Tal y como se indica en el considerando 102, este incremento guarda conexión con las inversiones realizadas con vistas a modernizar y aumentar el rendimiento de los medios de producción existentes, esto es, principalmente adquisiciones para reponer el equipamiento. Cabe señalar también que el incremento de capacidad se produjo en un momento en que la industria comunitaria era aún rentable. Además, estas inversiones deben considerarse una respuesta al incremento de la demanda en 2001 y situarse en el contexto del flujo de efectivo existente en ese momento en la Comunidad.
(88)
El descenso de la capacidad de utilización se debió a un ligero incremento de la capacidad de producción, junto con la reducción del volumen de producción. Este descenso fue de un 5 % durante el período considerado.
(89)
Ciertas categorías del producto similar son producidas por la industria comunitaria específicamente bajo pedido y, por tanto, no están destinadas a la constitución de existencias. En cambio, otros tipos de CEGO, más comunes, se fabrican con regularidad, y su venta depende de la evolución de la demanda y los precios del mercado. Es obvio, por tanto, que el incrementó global de las existencias durante el período considerado indica que la industria comunitaria tuvo dificultades para vender las categorías más comunes del producto similar durante 2002, año en que las existencias se incrementaron en un 46 % frente a 2001, y durante 2003, año en que hubo un incremento de un 3,5 % frente al año precedente.
(90)
El descenso de las existencias (23,5 %) entre 2003 y el período de investigación se explica por el incremento general de las ventas durante ese período. Ahora bien, es preciso recordar que el período de investigación no se corresponde con un año natural, lo que puede tener incidencia en la comparación del nivel de existencias frente a los otros años. Al término del período considerado, el nivel de existencias era un 22 % más elevado que en 2000.
(91)
El volumen de ventas de la industria comunitaria en el mercado comunitario descendió un 19 % durante el período considerado, pasando de unas [...] toneladas en 2000 a alrededor de [...] toneladas durante el período de investigación. El volumen de ventas registró un incremento de [...] toneladas entre 2000 y 2001, esto es, un 9 %, pero, a continuación, sufrió un descenso de [...] toneladas (esto es, un 26 %) en el siguiente período hasta finales del período de investigación. El incremento observado entre 2003 y el período de investigación puede explicarse por el hecho de que la industria comunitaria bajó sus precios de venta (véase más abajo) con el objeto de recuperar cuota de mercado.
(92)
Durante el conjunto del período considerado, la cuota de mercado de la industria comunitaria sufrió un descenso de un 8,2 %. En concreto, pese a que el volumen de ventas registró un incremento del 9 % entre 2000 y 2001, la industria comunitaria apenas pudo mantener su cuota de mercado, que se incrementó tan sólo un 0,5 % en esos años. En el período comprendido entre 2001 y el período de investigación, la cuota de mercado de la industria comunitaria se redujo un 8,7 %. Esta pérdida de cuota de mercado se produjo en un momento en el que el consumo disminuyó un 15 %, lo que indica que las ventas de la industria comunitaria se redujeron más que el consumo. Al mismo tiempo, las cuotas de mercado de los países afectados experimentaron un constante aumento.
(93)
El precio de venta unitario medio se incrementó, primero, un 8,6 % en 2001, y, a continuación, en 2002, se incrementó un 2,6 %. A partir de entonces, la industria comunitaria sufrió un marcado y constante descenso de los precios, especialmente destacado entre 2003 y el período de investigación, con una caída del 6,3 %. Esta bajada de los precios era necesaria para que la industria comunitaria mantuviera su cuota de mercado.
(94)
La evolución que se aprecia en el cuadro precedente indica claramente que los precios de venta de la industria comunitaria experimentaron un fuerte descenso a partir de 2002. Ello coincidió con un período en el que los precios de las importaciones objeto de dumping descendieron significativamente, lo que permitió un importante aumento de su cuota de mercado.
(95)
La presión ejercida sobre los precios de venta de la industria comunitaria fue tal que no resultaron rentables en 2003 y tampoco durante el período de investigación, tal y como se muestra más abajo.
(96)
El siguiente cuadro recoge la evolución del precio de venta unitario de la industria comunitaria, frente al correspondiente coste de producción, que se compone fundamentalmente de las materias primas, esto es, bobinas laminadas en caliente, que representan en torno al 70 % del coste total de producción del producto afectado:
Índice: 2000 = 100
2000
2001
2002
2003
PI
Pecio unitario
100
109
111
106
99
Coste total unitario de producción
100
103
107
105
106
Fuente: Respuestas al cuestionario comprobadas
(97)
Durante 2001/2002, los precios de venta se incrementaron, en general, más que los correspondientes costes. En ese período, los precios eran acordes con los costes, por lo que la situación era rentable, según figura más abajo. En 2003, los precios descendieron notablemente, y la rentabilidad desapareció, pese al incremento del coste medio en ese año. Durante el período de investigación, el ligero incremento de los costes de producción, principalmente materias primas, no pudo repercutirse en los precios, que continuaron su pronunciado descenso, lo que causó importantes pérdidas. Así, a la caída de los precios siguió su contención, esto es, la incapacidad de la industria comunitaria para subir sus precios con el fin de reflejar el incremento de los costes.
(98)
En 2000, los resultados financieros de algunos productores comunitarios se vieron considerablemente afectados por los costes de lanzamiento y por problemas técnicos relacionados con una importante inversión realizada en 1999, en relación con los medios de producción. Esto afectó a la rentabilidad general de la industria comunitaria. Al tratarse de un año atípico, no cabe tomar el año 2000 como punto de partida representativo para estudiar la evolución. Las ventas de la industria comunitaria en el mercado comunitario fueron rentables durante 2001 y 2002, debido también a la mayor demanda del sector transformador y a un nivel de precios satisfactorio. A continuación, el importante descenso de los precios tuvo un efecto directo negativo sobre la rentabilidad. Las ventas en el mercado comunitario arrojaron pérdidas a partir de 2003, pérdidas que llegaron a situarse en el -5 % del volumen de negocios durante el período de investigación.
(99)
A efectos de esta investigación, el rendimiento de las inversiones se expresa como porcentaje de beneficios sobre el valor contable neto de las inversiones. Dado que las empresas que constituyen la industria comunitaria se dedican principal, o incluso exclusivamente, a la fabricación y venta del producto similar, el rendimiento de las inversiones se ha calculado atendiendo a su situación global. Con arreglo a esto, el rendimiento de las inversiones registró aproximadamente la misma evolución que la rentabilidad antes mencionada durante todo el período considerado. Desde aproximadamente un 0 % en 2000, pasó a un incremento de en torno al 20 % en 2002, y, a continuación, experimentó un constante descenso hasta situarse en -30 % durante el período de investigación.
(100)
El flujo neto de efectivo en las actividades operativas pasó de aproximadamente XX millones de euros en 2000 a en torno a -XX millones de euros durante el período de investigación. Alcanzó su punto máximo en 2001 y 2002, y, a continuación, en 2003, descendió marcadamente, alcanzando su punto más bajo durante el período de investigación. En consecuencia, la industria comunitaria recurre, en general, cada vez más al endeudamiento, a fin de financiar su actividad corriente y de inversión.
(101)
Con arreglo a la investigación, las necesidades de capital de diversos productores comunitarios se han visto afectadas negativamente por su difícil situación financiera. Aunque muchas de estas empresas forman parte de grandes empresas siderúrgicas, las necesidades de capital no siempre se ven satisfechas en la medida deseada, pues, en estos grupos, los recursos financieros se destinan, en general, a las entidades más rentables del grupo.
(102)
Las inversiones totales de la industria comunitaria en relación con el producto similar descendieron alrededor de un 50 % entre 2000 y el período de investigación. De acuerdo con la investigación, esta industria necesita mantener un cierto nivel de inversión para seguir siendo competitiva. En su mayor parte, las inversiones respondían a fines de modernización y, en escasa medida, al deseo de incrementar la capacidad. No obstante, cabe señalar que la inversión en modernización normalmente hace que se incremente ligeramente la capacidad técnica, simplemente por el hecho de que el nuevo equipamiento será más eficaz y productivo que el anterior.
(103)
Entre 2000 y el período de investigación, el consumo comunitario disminuyó un 8 %, al tiempo que el volumen de ventas de la industria comunitaria descendía un 20 %. Así pues, la industria comunitaria perdió una importante cuota de mercado, al tiempo que la cuota de mercado de las importaciones afectadas aumentó un 12,8 % durante el mismo período.
(104)
El nivel de empleo de la industria comunitaria permaneció estable durante 2000 y 2001. Acusó un descenso en los siguientes años, con una reducción total de un 5 % frente al comienzo del período considerado.
(105)
Durante el período considerado, el salario medio por empleado permaneció estable y, por tanto, por debajo de la tasa de inflación. Dado que el empleo descendió en ese período, según se aprecia en el cuadro anterior, el coste salarial total también disminuyó.
(106)
La productividad de la mano de obra de la industria comunitaria, medida en términos de producción por persona empleada y año, aumentó inicialmente un 4 % a partir de 2000 y hasta 2001, y, a continuación, descendió alrededor de un 2 % entre 2001 y 2002, para aumentar nuevamente en 2003 y durante el período de investigación. Al final del período examinado, la productividad era un 3 % más elevada que la observada al comienzo del período. El incremento de la productividad puede explicarse en parte por las inversiones destinadas a aumentar el rendimiento del equipamiento existente, según se indica en el considerando 102.
(107)
Por lo que respecta al impacto del margen de dumping real en la industria de la Comunidad, habida cuenta del volumen y los precios de las importaciones de los países afectados, el mismo no puede considerarse desdeñable, especialmente en mercados transparentes y, por tanto, muy sensibles a los precios, como es el caso del mercado del producto afectado.
(108)
Como ya se dijo anteriormente, durante todo el período considerado estaban vigentes medidas aplicables a las importaciones de CEGO de una anchura superior a 500 mm y originarias de Rusia. Sin embargo, es preciso recordar que estas medidas afectan sólo a una parte del producto afectado por la presente investigación, que se refiere a CEGO de cualquier anchura originarias de Rusia y también de EE.UU. Así pues, la industria comunitaria se recuperó sólo parcialmente, ya que, a continuación, hubo de enfrentarse al incremento de las importaciones de CEGO de todo tipo de anchura, objeto de dumping y procedentes de Rusia y de EE.UU.
4. Hechos posteriores al período de investigación
(109)
Algunas de las partes interesadas alegan que, tras el período de investigación, se produjeron hechos importantes que deben tomarse en consideración en el análisis, pues, supuestamente, harían que fuera claramente inadecuado adoptar medidas. Más concretamente, se alude al incremento de los precios de venta de la industria comunitaria en relación con el producto similar, así como al cierre de las instalaciones de uno de los denunciantes después del período de investigación.
(110)
Cabe señalar que, según lo dispuesto en el artículo 6, apartado 1, del Reglamento de base, normalmente no debe tenerse en cuenta la información referida a un período posterior al de investigación. Ello se debe a que es preciso determinar y comprobar los hechos relevantes durante un período de tiempo específico y limitado, a fin de garantizar que los resultados de la investigación sean representativos y fiables, y, asimismo, a que, de otro modo, la investigación podría prolongarse innecesariamente bajo el pretexto de que los hechos recopilados en relación con un determinado período, esto es, el período de investigación, no reflejan la situación existente en un período posterior.
(111)
Con arreglo a lo dispuesto en el Reglamento de base, los hechos ocurridos con posterioridad al período de investigación deben tomarse en consideración únicamente si revisten carácter excepcional y se considera, claramente, que harían improcedente la imposición de medidas. Esta interpretación ha sido corroborada también por el Tribunal Europeo de Primera Instancia (8).
(112)
Se ha alegado que la industria comunitaria anunció una subida de precios tras el período de investigación, y que dicha subida revestía carácter excepcional, puesto que aparece descrita en la prensa como excepcionalmente pronunciada.
(113)
Los servicios de la Comisión han recogido datos reales, y, en el cuadro que figura a continuación, se aprecia la evolución de los precios medios de venta comunitarios en el mercado comunitario:
Precio medio de venta
2000
2001
2002
2003
PI
abril-dic 2004
EUR/toneladas métricas
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
[...]
Índice: 2000 = 100
100
109
111
106
99
104
(114)
En este cuadro se aprecia que, si bien es cierto que los precios subieron tras el período de investigación, esa subida está lejos de ser excepcionalmente pronunciada. El precio medio de los tres últimos trimestres de 2004 subió sólo un 5 % frente al precio del período de investigación, pero, ciertamente, no se recuperó hasta el nivel de años anteriores.
(115)
Por otra parte, aun admitiendo que la subida de los precios revistiera carácter excepcional -lo que, se recuerda, no es el caso-, habría que tener también en cuenta, por un lado, la evolución de los precios de los demás operadores del mercado comunitario y, en particular, de los países afectados, después del período de investigación, y por otro, la fluctuación del precio de la materia prima, a fin de determinar si la subida de los precios haría manifiestamente improcedente la imposición de derechos antidumping. No parece que un análisis detallado a este respecto esté justificado, en particular dado que la recuperación de los precios fue sólo parcial, según se aprecia en el cuadro precedente. Además, se desconoce si la subida de los precios sería duradera.
(116)
Lo que es más importante, se recuerda que el daño sufrido por la industria comunitaria no se limita al nivel de los precios, sino que se refleja en el deterioro de toda una serie de indicadores. Por tanto, la subida de los precios, por sí sola, aun cuando revistiera carácter excepcional y duradero, no haría improcedente la imposición de medidas, si no fuera acompañada de una evolución similar de otros indicadores de perjuicio, de tal modo que toda la situación a este respecto se viera afectada.
(117)
Por ello, se considera que la subida de los precios de la industria comunitaria que pueda haberse producido tras el período de investigación no hace improcedente la imposición de medidas.
(118)
Algunas de las partes interesadas alegan que el cierre de uno de los productores de la industria comunitaria exigiría que no se impusieran medidas, pues ello daría como resultado un importante descenso de la capacidad de producción de la Comunidad, generando posiblemente, en consecuencia, un déficit de CEGO en el mercado comunitario.
(119)
En este sentido, es preciso recordar que el artículo 6, apartado 1, del Reglamento de base referido a los hechos ocurridos tras el período de investigación no se aplica en lo que atañe a la determinación del interés comunitario, aspecto que se aborda en el artículo 21 del citado Reglamento. Así, cabe remitirse al considerando 174, que aborda la capacidad de producción en el marco del análisis del interés comunitario.
(120)
No obstante, se corrobora que se ha anunciado el cierre de las instalaciones del productor radicado en Italia y que, a partir de junio de 2005, seguirá produciendo de forma limitada, previéndose el cese completo de la actividad en septiembre de ese mismo año.
(121)
Por otra parte, aun suponiendo que el previsto cierre de instalaciones pudiera constituir un hecho de carácter excepcional y duradero, y se tuviera, por tanto, en cuenta en el análisis, ello no haría sino reforzar la conclusión de que la industria comunitaria había sufrido perjuicios durante el período de investigación, y que esa situación precaria se mantuvo tras dicho período.
5. Conclusión sobre el perjuicio
(122)
Pese a las medidas antidumping vigentes en relación con las importaciones de CEGO anchas originarias de Rusia, la situación económica de la industria comunitaria se deterioró significativamente entre 2000 y el período de investigación. Los efectos positivos de las medidas impuestas en relación con las CEGO anchas de Rusia han quedado, sin duda, diluidos por el aumento de las importaciones, objeto de dumping, de CEGO de todo tipo de anchura originarias de Rusia y EE.UU. Tales importaciones eran notablemente menos importantes al principio del período examinado. Además, cabe referirse también al considerando no 17, en el que se explica que las medidas antidumping en vigor frente a las CEGO anchas de Rusia se soslayaron cortando las bobinas de chapas eléctricas de grano orientado en dos mitades no superiores a 500 mm.
(123)
En el período examinado, el volumen de ventas descendió un 19 %, la producción se redujo un 2 %, las existencias aumentaron notablemente, un 18 %, y las cuotas de mercado disminuyeron en un 8 %. Los precios de los productores de la Comunidad en el mercado comunitario se vieron presionados a la baja por las importaciones objeto de dumping y no pudieron aumentar para reflejar el incremento del coste de producción durante el período de investigación. En consecuencia, la industria registró pérdidas en 2003 y durante el período de investigación. El empleo y la inversión se redujeron un 5 % y un 50 %, respectivamente, durante el período examinado.
(124)
Más en concreto, la situación económica de la industria comunitaria evolucionó del siguiente modo. Durante el año 2001, el mercado comunitario experimentó un aumento de la demanda y una subida de los precios. En este período, la industria comunitaria pudo también incrementar su volumen de ventas en consonancia con el incremento del consumo y la subida de los precios. El resultado fue una situación de rentabilidad, y la industria puedo invertir y aumentar ligeramente su capacidad de producción. Aunque el volumen de ventas y las cuotas de mercado descendieron en 2002, la industria comunitaria pudo mantener el nivel de los precios, y seguir siendo rentable, si bien menos que en 2001 debido también al aumento de los costes de producción en ese período.
(125)
A partir de 2003, la industria comunitaria no pudo seguir manteniendo sus precios, que bajaron considerablemente, al tiempo que se producía un pronunciado descenso del volumen de ventas y las cuotas de mercado. Los precios siguieron bajando durante el período de investigación, y los costes se mantuvieron relativamente estables. De este modo, la rentabilidad se situó en un nivel extraordinariamente bajo. Este grado de pérdidas hace peligrar la existencia de la industria. De hecho, tras el período de investigación, las instalaciones de producción de uno de los productores comunitarios tendrán que cerrarse.
(126)
Habida cuenta de lo anterior, se concluye que la industria de la Comunidad ha experimentado un perjuicio importante, según lo definido en el artículo 3 del Reglamento de base.
F. CAUSALIDAD
1. Introducción
(127)
De conformidad con lo establecido en el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, la Comisión examinó si las importaciones del producto afectado, procedentes de los países afectados y objeto de dumping, habían causado un perjuicio a la industria de la Comunidad que pudiera considerarse importante. Se analizaron también otros factores conocidos, además de las importaciones objeto de dumping, que pudieran haber perjudicado también a la industria comunitaria, a fin de garantizar que el perjuicio causado por esos factores no se atribuyera a las importaciones objeto de dumping.
2. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(128)
El notable aumento del volumen de las importaciones objeto de dumping, que se situó en más del triple durante el período considerado, coincidió con el deterioro de la situación económica de la industria comunitaria, que se reflejó, entre otras cosas, en un descenso del volumen de ventas de alrededor del 20 % en ese mismo período. Las medidas vigentes sólo afectan a las CEGO anchas originarias de Rusia, por lo que no bastan para proteger la industria comunitaria frente al efecto de las importaciones consideradas. Esto es especialmente válido a la vista del significativo aumento de las importaciones de CEGO de todo tipo de anchura, incluidas, por tanto, las originarias de EE.UU., y ante el hecho de que las medidas aplicables a las CEGO anchas se soslayaron, a veces, cortando las chapas, según se explica en el considerando 17.
(129)
El efecto negativo de las importaciones objeto de dumping, cuyo volumen aumentaba sin cesar, se intensificó a partir de 2002, al disminuir el consumo comunitario. Lo cierto es que, en el período 2002/2003, las importaciones objeto de dumping aumentaron sus cuotas de mercado más de un 5 %, mientras que la cuota de la industria comunitaria descendía en torno a un 7 %. Este repentino incremento de las importaciones objeto de dumping tiene su explicación en el marcado descenso de los correspondientes precios en ese mismo período. Así, en tan sólo un año, los precios descendieron de 1 282 a 1 049 €/t, esto es, alrededor del 15 %. Ello hizo que el volumen de ventas de la industria comunitaria bajara notablemente en ese mismo período. Aunque la industria comunitaria intentó, en principio, mantener el nivel medio de los precios, éstos bajaron de 1 254 €/t en 2002 a 1 189 €/t en 2003. A partir de entonces, la industria no tuvo otra opción que seguir bajando los precios, para mantener el volumen de ventas y las cuotas de mercado, durante el período de investigación. Sin embargo, esto tuvo efectos negativos directos sobre sus resultados, que se hicieron negativos y se situaron en -7,4 % sobre el volumen de negocios durante el período de investigación.
(130)
Ante la coincidencia, claramente constatada, del momento en que, de un lado, aumentaron las importaciones objeto de dumping, cuyos precios descendían constantemente, y, de otro lado, la industria comunitaria perdía volumen de ventas y cuota de mercado, y veía cómo caían sus precios, llegando a una situación de pérdidas, se llega a la conclusión de que las importaciones objeto de dumping desempeñaron un papel determinante en la situación de perjuicio de la industria comunitaria.
3. Efectos de otros factores
(131)
Una de las partes interesadas alegó que el perjuicio sufrido por la industria comunitaria se debió a la evolución del tipo de cambio USD/EUR, que hizo descender los precios de las importaciones procedentes de EE.UU. Esta situación favoreció a las importaciones de EE.UU., cuya cuota de mercado se incrementó.
(132)
En el siguiente cuadro se compara la evolución del tipo de cambio USD/EUR con los precios medios de importación del producto afectado originario de EE.UU.
2000
2001
2002
2003
PI
USD/EUR tipo de cambio
1,082
1,116
1,068
0,894
0,860
Índice: 2000 = 100
100
103
99
83
79
Precio de importación EE.UU. (€)
1 945
1 741
1 543
1 171
1 133
Índice: 2000 = 100
100
90
79
60
58
(133)
De estos datos se deduce que no existe una correlación evidente entre la evolución del tipo de cambio USD/EUR y los precios medios de importación del producto afectado originario de EE.UU. De hecho, durante el período 2000-2002 los precios de importación ya descendieron un 21 %, mientras que los tipos de cambio permanecieron estables. Además, dicho datos indican claramente que, durante el período considerado, el descenso de los precios medios de importación (-42 %) fue mucho mayor que el descenso del tipo de cambio (-21 %). Así ocurrió especialmente en el período 2002/2003, en el que los precios unitarios medios de importación acusaron su mayor descenso. Se llega, pues, a la conclusión de que, en su caso, el efecto de los tipos de cambio no puede considerarse una causa importante de la situación de perjuicio de la industria comunitaria.
(134)
En el cuadro precedente se aprecia que las ventas de los demás productores comunitarios en el mercado de la Comunidad disminuyeron casi un 20 % durante el período considerado. Las correspondientes cuotas de mercado también disminuyeron, pasando de un 9,2 % en 2000 a un 8,3 % durante el período considerado. Basándose en la información disponible, se llega a la conclusión de que los demás productores comunitarios estaban en una situación similar a la de la industria comunitaria y no causaron ningún perjuicio a ésta.
(135)
Una de las partes interesadas alegó que una parte del perjuicio sufrido por la Comunidad podía atribuirse a la situación de las exportaciones de la industria comunitaria. Se argumentó que la industria comunitaria había reducido sus ventas internas deliberadamente, favoreciendo las exportaciones a terceros países, consideradas más rentables.
(136)
Del anterior cuadro se deduce que es cierto que la industria comunitaria incrementó sus exportaciones durante el período considerado y, especialmente, a partir de 2002. Sin embargo, tal incremento debe analizarse a la luz del aumento de las importaciones objeto de dumping en el mercado comunitario, en un momento en el que el consumo había descendido y los precios comunitarios habían bajado significativamente. En estas circunstancias, la industria comunitaria reaccionó, en un intento de limitar los daños, intentando aumentar sus exportaciones.
(137)
Es preciso recordar también que el mercado comunitario sigue siendo el mercado natural de la industria comunitaria. De hecho, en el año 2001, momento en el que la situación del mercado comunitario se hizo favorable, la industria comunitaria incrementó su volumen de ventas internas y redujo las ventas de exportación.
(138)
Por otro lado, cabe señalar que el perjuicio sufrido por la industria comunitaria no se limita a la reducción del volumen de ventas y la pérdida de cuotas de mercado en el mercado comunitario. Tal perjuicio se materializó también en un marcado descenso de los precios causado por las importaciones objeto de dumping, con un significativo recorte de los precios de la industria comunitaria, que dio lugar a notables pérdidas económicas. Este efecto negativo sobre los precios no puede atribuirse a un incremento de las ventas de exportación del producto considerado. Antes bien, se considera que el incremento del volumen de ventas de exportación permitió probablemente a la industria comunitaria beneficiarse de economías de escala y equilibrar los costes globales del producto similar. De no haberse producido el incremento de las exportaciones, se considera que las pérdidas habrían sido aún mayores. Se llega, por tanto, a la conclusión de que el perjuicio sufrido por la industria comunitaria no puede atribuirse al incremento de las exportaciones.
(139)
Las importaciones procedentes de Rusia y que no habían sido objeto de dumping aumentaron un 66 % durante el período considerado, con un aumento de la cuota de mercado de casi un 3 %.
(140)
En primer lugar, cabe observar que este incremento de las importaciones fue menos pronunciado que el de las importaciones objeto de dumping, según se indica en el considerando 75. En segundo lugar, se constató también que el nivel de los precios de las importaciones que no habían sido objeto de dumping era más elevado que el de las importaciones objeto de dumping. Así, mientras en relación con las importaciones que no habían sido objeto de dumping se determinó un margen subcotización de un 6,1 %, en el caso de las importaciones objeto de dumping dicho margen osciló entre el 14,4 % y el 26,6 %.
(141)
Por estas razones, se llega a la conclusión de que el posible impacto de las importaciones que no habían sido objeto de dumping sobre la situación de la industria comunitaria fue limitado y no cabe considerarlo un factor determinante de la situación de perjuicio de la industria comunitaria.
(142)
En el cuadro precedente se aprecia que las importaciones de otros terceros países disminuyeron en términos tanto absolutos como relativos. Al mismo tiempo, el correspondiente precio medio de venta aumentó. Se llega, por tanto, a la conclusión, de que las importaciones de otros terceros países no contribuyeron al perjuicio sufrido por la industria comunitaria.
(143)
En un mercado en el que disminuye la demanda, es previsible que todos los operadores vean disminuir sus ventas. Así ocurrió por lo que respecta a la industria comunitaria. Sin embargo, las ventas disminuyeron más que el consumo durante el período considerado. Mientras que la industria comunitaria, los demás productores comunitarios y los demás terceros países veían disminuir su volumen de ventas y cuotas de mercado durante el período considerado, el volumen de las importaciones objeto de dumping aumentó más del triple, incrementándose significativamente su cuota de mercado en ese mismo período. Como se ha indicado en el análisis del perjuicio, la demanda se redujo unas 25 000 toneladas durante el período considerado, y las ventas de la industria comunitaria descendieron en torno a 40 000 toneladas, pero las importaciones de los países afectados aumentaron aproximadamente 30 000 toneladas.
(144)
En consecuencia, aun cuando la reducción de la demanda pueda haber coadyuvado al descenso de las ventas de la industria comunitaria, se llega a la conclusión de que el perjuicio, que se materializa principalmente en la pérdida de cuotas de mercado, la caída de los precios y una situación de pérdidas, sólo puede atribuirse, en su caso, en escasa medida a ese factor.
4. Conclusión sobre la causas
(145)
En conclusión, se corrobora que el perjuicio material sufrido por la industria comunitaria, que se ha materializado especialmente en un descenso del volumen de ventas, las cuotas de mercado y los precios de venta unitarios, con el consiguiente deterioro de los indicadores de rentabilidad, fue causado por las importaciones objeto de dumping consideradas.
(146)
Es evidente que existe una clara coincidencia en el tiempo entre el aumento de las importaciones objeto de dumping y el descenso en el volumen de ventas y la cuota de mercado de la industria comunitaria. La caída de los precios originada por las importaciones objeto de dumping se hizo especialmente notoria a partir de 2002. La industria comunitaria intentó mantener su nivel de precios en 2003, pero se vio obligada a adecuar dicho nivel al de las importaciones objeto de dumping, con el fin de mantener un cierto nivel de ventas. Ello desembocó en una situación de pérdidas.
(147)
Los demás factores observados se considera que no eliminan el vínculo causal acabado de mencionar, aun cuando no se descarte un posible efecto combinado. El descenso del consumo puede haber contribuido a la reducción del volumen de ventas de la industria comunitaria. No obstante, puede afirmarse, con razonable certeza, que de no haberse producido el aumento de importaciones a bajo precio (dumping), la situación de la industria comunitaria, sin duda alguna, no se habría visto tan alterada, pues no se hubiera reducido la cuota de mercado. Se considera, asimismo, que las importaciones de Rusia que no fueron objeto de dumping tuvieron un impacto negativo sólo limitado. Por último, la evolución del tipo de cambio USD/EUR no explica el elevado dumping constatado en relación con EE.UU., ni el perjuicio sufrido por la industria comunitaria.
(148)
Se llega a la conclusión, por tanto, de que las importaciones objeto de dumping originarias de los países afectados han originado un perjuicio importante a la industria comunitaria, según lo definido en el artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base.
G. INTERÉS COMUNITARIO
(149)
Se examinó si, a pesar de las conclusiones sobre la existencia de dumping, el perjuicio ocasionado y sus causas, existían razones de peso que llevaran a concluir que la imposición de medidas en este caso concreto es contraria al interés de la Comunidad. A estos efectos, y conforme a lo establecido en el artículo 21, apartado 1, del Reglamento de base, se analizaron las posibles consecuencias que la imposición o no de medidas pudiera tener para todas las partes interesadas.
1. Interés de la industria de la Comunidad
(150)
El análisis del perjuicio ocasionado ha demostrado que en condiciones comerciales equitativas, la industria comunitaria es viable y rentable, y, además, ha invertido para seguir siendo competitiva. Este fue el caso en 2001 y 2002, años en los que la industria comunitaria se benefició también de la aplicación de medidas antidumping frente a las CEGO anchas originarias de Rusia, y en los que el nivel de las importaciones objeto de dumping no era aún tan significativo como lo fue durante el período de investigación.
(151)
Se recuerda también que esta industria sufrió un proceso de profunda reestructuración en la Comunidad en 1999. La fusión de los tres productores denunciantes que tuvo lugar en ese período respondía al deseo de crear una entidad mayor que pudiera competir más eficazmente e incrementar las inversiones.
(152)
A partir de 2002, el constante aumento de importaciones a bajo precio (dumping) originó la caída general de los precios en el mercado comunitario, que se enfrentó también a una reducción del consumo. La industria comunitaria registró pérdidas y se hizo, por consiguiente, muy vulnerable. Las pérdidas llegaron a ser tan importantes que el productor italiano anunció el cierre gradual de sus instalaciones. La evolución del mercado en Italia muestra claramente hasta qué punto las importaciones objeto de dumping afectaron negativamente a la situación económica de la industria comunitaria.
(153)
Por consiguiente, es importante restablecer los precios a un nivel en el que no exista dumping o, al menos, que no cause perjuicio, de tal modo que los distintos productores puedan operar en el mercado comunitario en condiciones comerciales equitativas normales. De este modo, la industria comunitaria podrá recuperar una rentabilidad satisfactoria. Si no se impusieran medidas, no cabe descartar que la industria comunitaria deba cerrar más instalaciones.
(154)
En conclusión, la imposición de medidas antidumping permitiría a la industria comunitaria recuperarse de los efectos del dumping perjudicial observado.
2. Interés de los usuarios de la Comunidad
(155)
Las CEGO se utilizan principalmente para la fabricación de transformadores destinados a la producción y distribución de energía eléctrica. Los fabricantes de transformadores forman una industria de larga raigambre, que, tradicionalmente, abastecen a los grandes productores de energía. La fabricación de transformadores está, en general, en manos de grandes grupos industriales, presentes en todo el mundo. No obstante, en el mercado operan algunas empresas independientes más pequeñas.
(156)
Se considera que el producto afectado representa un coste importante para los usuarios, puesto que las CEGO suponen, por término medio, entre el 10 % y el 30 % del coste total de fabricación de los transformadores.
(157)
Se recibieron respuestas razonadas al cuestionario, esto es, con todos los datos financieros necesarios, de 16 usuarios. Algunos otros usuarios presentaron también observaciones por escrito, pero no aportaron información detallada. Con arreglo a la información financiera que presentaron, los usuarios cooperantes representarían en torno al 30 % del consumo global de la Comunidad.
(158)
En general, los usuarios se manifestaron contrarios a la imposición de medidas. En primer lugar, alegaron que la imposición de medidas antidumping acabaría con las importaciones de los países afectados y, por tanto, les haría dependientes de la industria comunitaria, que, en teoría, se hallaría en situación de monopolio. Además, argumentaron que la imposición de medidas daría lugar a una importante subida del precio, lo que afectaría negativamente a su competitividad frente a la industria de transformadores no comunitaria. Por último, manifestaron que, si se impusieran medidas, la industria comunitaria no tendría capacidad suficiente para abastecer a los usuarios.
(159)
Antes de abordar, de manera específica, los problemas suscitados por la industria consumidora, es preciso aportar cierta información de fondo, que permita analizar adecuadamente la situación del mercado comunitario.
(160)
Cabe señalar que el número mundial de productores del producto afectado es más bien limitado. En todo el mundo, sólo 13 productores se dedican a la fabricación de CEGO. Existen dos productores, respectivamente, en Japón, EE.UU. y Rusia, un productor, respectivamente, en Corea del Sur, China y Brasil, y seis en la Comunidad Europea (tres de los cuales están vinculados entre sí). Así pues, la Comunidad Europea es el mercado que dispone de mayor número de productores. La red de distribución de los productores japoneses y estadounidenses está particularmente bien organizada en el mercado comunitario, pues tienen sus propios centros de servicio y/o importadores vinculados en la UE. Por otro lado, en todo el mundo, sólo tres productores pueden proporcionar ciertas categorías del producto afectado, de elevada permeabilidad (con tratamiento láser). Esos productores radican en la UE, EE.UU. y Japón.
(161)
En 1999, tres productores comunitarios fusionaron sus actividades bajo una misma sociedad holding (ThyssenKrupp), con el objetivo de crear una entidad mayor que pudiera competir más eficazmente con los demás productores de CEGO en el mercado mundial. En ese momento, la fusión fue analizada en detalle por la Comisión Europea, y fue autorizada.
(162)
Por último, cabe señalar que la investigación puso de relieve que los usuarios cooperantes adquirieron, en conjunto, durante el período de investigación, el 10 % y el 15 % de sus CEGO, respectivamente, a los productores rusos y estadounidenses en relación con los cuales se constató la existencia de dumping. Es decir, los usuarios cooperantes recurrieron, en conjunto, principalmente a otras fuentes de abastecimiento: el 75 % de sus adquisiciones procedía de productores que no practicaban dumping, y un 60 % de dicho porcentaje se adquirió a la industria comunitaria. Sólo un productor adquiría CEGO objeto de dumping, pero recientemente ha pasado a abastecerse en la industria comunitaria.
(163)
En este contexto, y ante la primera alegación formulada por los usuarios, en el sentido de que pasarían a depender exclusivamente de los suministros de la industria comunitaria, es preciso señalar, en primer lugar, que el objetivo de los derechos antidumping no es cerrar el mercado comunitario a toda importación, sino restablecer una situación de comercio equitativo, eliminando el efecto del dumping perjudicial. Por tanto, no se persigue que los países afectados desaparezcan del mercado, sino que continúen, si bien con precios que no sean fruto de dumping o que no resulten perjudiciales.
(164)
Este es, sin duda, el caso de Rusia, puesto que no se constató ningún margen de dumping para el productor exportador más importante de ese país, que representa alrededor del 75 % de las importaciones rusas durante el período de investigación, y tan sólo se constató un margen limitado de dumping, un 11,5 %, en relación con el otro productor exportador. Cabe remitirse también al punto I, más abajo, en el que se propone que las medidas basadas en las conclusiones de la presente investigación sustituyan a las medidas actualmente en vigor en relación con las CEGO anchas originarias de Rusia, que oscilan entre el 14,7 % y el 40,1 %. En otras palabras, en el caso de Rusia, el peso global de las medidas antidumping derivadas de la presente investigación sería significativamente menos importante que las medidas actualmente en vigor.
(165)
En el caso de EE.UU., se prevé también que las importaciones continuarán, ya que sigue existiendo en el mercado comunitario demanda para categorías específicas del producto afectado, que sólo fabrican un limitado número de productores en todo el mundo.
(166)
Además, cabe remitir a los considerandos 190 a 193 en relación con los compromisos en materia de precios ofrecidos por los dos productores exportadores afectados. Esos exportadores se comprometen a vender su producto en el mercado comunitario por encima de un cierto precio, lo que eliminará el efecto perjudicial del dumping. Por consiguiente, se considera que las importaciones de los países afectados no desaparecerán.
(167)
Habida cuenta de que se prevé que las importaciones de los países afectados continuarán, y de que existen aún otras fuentes de abastecimiento, se considera infundada la alegación de que la imposición de derechos antidumping creará una situación de monopolio en la industria comunitaria. No sólo se prevé la continuidad de las importaciones de los países afectados, sino también las de otros terceros países. Por otro lado, la industria comunitaria no consiste en un solo productor, sino que existen otros productores comunitarios (no incluidos en la industria comunitaria) también activos en el mercado.
(168)
Algunas partes interesadas arguyeron que la situación de monopolio en la industria comunitaria se daría específicamente en relación con determinadas categorías del producto afectado, esto es, ciertas categorías de elevada permeabilidad, que sólo pueden ser fabricadas por un número muy limitado de productores en todo el mundo. En este sentido, cabe recordar, en primer lugar, que en la investigación se llegó a la conclusión de que, a efectos del presente procedimiento antidumping, todas las categorías del producto afectado deben considerarse un único producto. Por tanto, la investigación, incluido el análisis sobre el interés comunitario, debe referirse al conjunto del producto afectado, y no abordar determinadas categorías por separado.
(169)
No obstante lo anterior, es cierto que las categorías del producto afectado de elevada permeabilidad sólo son fabricadas por un número limitado de productores en todo el mundo, a saber, un productor en EE.UU., dos en Japón y uno en la Comunidad (véase más arriba). A este respecto, es preciso señalar que se prevé que esas fuentes de abastecimiento sigan existiendo tras la imposición de medidas, inclusive las importaciones de EE.UU., si bien no a precios fruto de dumping o perjudiciales. Así pues, se prevé que seguirá existiendo competencia suficiente por lo que se refiere a las citadas categorías específicas del producto.
(170)
Al mismo tiempo, la alegación de que la imposición de medidas sería contraria al interés comunitario, ya que sólo unas pocas empresas producen esas categorías del producto, no puede considerarse argumento válido que justifique que uno de esos productores, en este caso, el productor de EE.UU., venda sus productos en el mercado comunitario a precios fruto de dumping y perjudiciales. Se recuerda que se determinó la existencia de un margen de dumping importante, un 47,6 %, por lo que atañe a esa empresa. La investigación puso de manifiesto que los usuarios adquirieron buena parte de sus productos, incluidas las categorías de elevada permeabilidad, a la industria comunitaria, y que la constante presión que las importaciones objeto de dumping ejercen sobre los precios puede desembocar en cierres de instalaciones en la Comunidad. Si no se imponen medidas antidumping que eliminen los efectos negativos del dumping perjudicial, no puede excluirse que los usuarios dependan exclusivamente de las importaciones, lo que, lógicamente, iría también en detrimento de la competencia y de la industria usuaria.
(171)
En lo que atañe a la alegación de que los precios del producto afectado subirán en el mercado comunitario si se imponen medidas antidumping, es preciso reconocer que, puesto que el objetivo de las medidas es eliminar el dumping perjudicial, cabe suponer también que la imposición de medidas repercuta en una subida general de los precios. No obstante, se prevé que este efecto será moderado.
(172)
Seguirán existiendo varias fuentes de abastecimiento que no se verán afectadas por las medidas y garantizarán la competencia. Además, como ya se ha indicado más arriba, por lo que se refiere a Rusia, considerando el nivel de las medidas que se derivan de la presente investigación, y teniendo en cuenta que tales medidas sustituirán a las medidas existentes en relación con las CEGO anchas (véanse los considerandos 194 y 195), las medidas antidumping basadas en las presentes conclusiones tendrán globalmente un impacto inferior al de las medidas vigentes durante el período de investigación. Aun más, si se aplican las medidas derivadas de la presente investigación a las importaciones rusas del producto afectado a la Comunidad durante el período de investigación, los derechos antidumping serán, en conjunto, cuatro veces inferiores a los derechos que se pagan actualmente.
(173)
En cuanto a las importaciones de EE.UU., en cumplimiento de la norma de aplicación del derecho más bajo, sólo se eliminará la parte del margen de dumping considerada perjudicial, de modo que, en general, el precio de las importaciones de EE.UU. se situará en un nivel aún inferior al de 2002.
(174)
Asimismo, debe rechazarse también el argumento según el cual la imposición de medidas generaría un déficit. Como se ha dicho más arriba, sí se prevé, en cualquier caso, que las importaciones seguirán realizándose aun cuando se impongan medidas antidumping. Por otra parte, la capacidad de producción de la industria comunitaria es mayor que el consumo global de la Comunidad durante el período de investigación. Además, si los precios comunitarios se recuperan hasta un nivel equitativo, cabe esperar que la industria comunitaria reoriente sus ventas hacia el mercado interno, disminuyendo las ventas de exportación.
(175)
Algunas de las partes interesadas alegaron que el cierre de las instalaciones italianas reduciría la capacidad de producción global de la industria comunitaria en lo que atañe al producto afectado, lo que, probablemente, provocaría un déficit en el mercado comunitario. Sin embargo, este argumento es ambiguo, pues invitaría más bien a proteger la industria comunitaria frente a las importaciones objeto de dumping, a fin de evitar nuevos cierres de instalaciones y mantener la capacidad de producción.
(176)
Además, cabe añadir que, incluso con el anunciado cierre de instalaciones, la capacidad de producción global de la industria comunitaria será aún superior a la demanda comunitaria durante el período de investigación, y, por otro lado, los restantes productores tienen previsto invertir en sus capacidades de producción para ofrecer mayores garantías de cara a un abastecimiento suficiente del mercado comunitario. El restablecimiento de una situación de competencia y precios equitativos en el mercado comunitario, asegurando así un rendimiento satisfactorio a la industria comunitaria, favorecería sin lugar a dudas tales inversiones y la reorientación de las ventas hacia el mercado comunitario.
(177)
Por último, debe precisarse que la mayoría de las alegaciones mencionadas ya fueron formuladas por los usuarios en el contexto de las investigaciones precedentes que llevaron a la imposición de medidas antidumping en relación con las CEGO de Rusia. Pese a estas alegaciones, que, en su momento, fueron rechazadas por considerar que eran infundadas o que no atentaban contra el interés comunitario en su conjunto, los usuarios no aportaron pruebas, en el curso de la presente investigación, de que esas medidas tuvieran realmente los efectos negativos que se adujeron entonces. De igual modo, se considera que las posibles medidas basadas en las conclusiones actuales no tendrán efectos negativos significativos para la industria consumidora.
(178)
Por cuanto antecede, cabe llegar a la conclusión de que, en caso de que se impongan medidas, los usuarios del producto afectado, en su conjunto, no dependerán exclusivamente de la industria comunitaria, que en muchas circunstancias el precio de adquisición de los usuarios no se verá afectado directamente por la imposición de ninguna medida, o sólo de forma moderada, y que, en el futuro y en conjunto, no se producirá déficit de abastecimiento de CEGO en el mercado comunitario.
3. Interés de los importadores no vinculados
(179)
Sólo un importador no vinculados cooperó en la investigación y sé opuso a la imposición de medidas, arguyendo que pondrían fin a sus operaciones comerciales con el producto afectado. Esta empresa importa CEGO exclusivamente de uno de los países afectados, por lo que cabe suponer que se verá directamente afectada por la imposición de medidas. No obstante, este importador tendrá todavía la posibilidad de importar también de otros proveedores no sujetos a medidas. Por otra parte, al parecer, aproximadamente un 75 % del volumen de negocios de este importador es ajeno al producto afectado. Por todo ello, se considera que el impacto negativo de la imposición de medidas será relativamente limitado. Dado que ningún otro importador alegó efectos adversos por la posible imposición de medidas, se llega a la conclusión de que los importadores, en su conjunto, no se verán significativamente afectados.
(180)
Debe señalarse que el escaso grado de cooperación de los importadores se explica por el hecho de que los usuarios, en su mayoría, importan ellos mismos CEGO, por lo que cabe remitirse a las conclusiones anteriores.
4. Conclusión sobre el interés comunitario
(181)
Se prevé que la imposición de medidas dará a la industria comunitaria la oportunidad de recuperar volúmenes de venta rentables en el mercado comunitario y aumentar la cuota de mercado. Ha quedado demostrado que las importaciones objeto de dumping contribuyeron considerablemente al cierre gradual de una empresa que forma parte de la industria comunitaria y, vista la situación de deterioro de la industria comunitaria en su conjunto, existe el riesgo de que, de no adoptarse medidas, otros productores comunitarios tengan que cerrar algunas líneas de producción o incluso la totalidad de sus instalaciones productivas, y despedir a una parte de su mano de obra. Aunque es probable que algunos efectos negativos se traduzcan en una subida de los precios aplicados a los usuarios, se cree que este efecto será limitado. Es necesario tener en cuenta que va también en interés de los usuarios la existencia de productores comunitarios viables y competitivos que permanezcan activos en un mercado que no esté ya distorsionado por prácticas comerciales desleales.
(182)
Sin duda, dada la escasez de fuentes de abastecimiento en todo el mundo, los usuarios comunitarios se verán también beneficiados si las fuentes de abastecimiento de la Comunidad dejan de ser vulnerables ante las importaciones objeto de dumping, algo que podría dar lugar a un nuevo recorte de la actividad de la industria comunitaria y, en consecuencia, haría a los usuarios de CEGO progresivamente más dependientes de las importaciones.
H. MEDIDAS ANTIDUMPING DEFINITIVAS
(183)
Vistas las conclusiones por lo que respecta al dumping, el consiguiente perjuicio y el interés comunitario, deben imponerse medidas frente a las importaciones del producto afectado originario de EE.UU. y de Rusia.
1. Nivel de eliminación del perjuicio
(184)
El nivel de las medidas antidumping definitivas debe ser el suficiente para eliminar el perjuicio causado a la industria comunitaria por las importaciones objeto de dumping, sin sobrepasar los márgenes de dumping constatados. Al calcular la cuantía de derechos necesaria para eliminar los efectos del dumping perjudicial, se consideró que toda posible medida debía permitir a la industria comunitaria recuperar sus costes y obtener un beneficio antes de impuestos razonable en condiciones normales de mercado, esto es, si no existieran importaciones objeto de dumping.
(185)
Basándose en la información disponible, se juzgó, de forma preliminar, que un margen de beneficio de un 5 % del volumen de negocios, nivel registrado por la industria comunitaria en 2001, podía considerarse apropiado para la industria comunitaria en caso de no existir dumping perjudicial. Cabe señalar que este nivel de beneficios se utilizó también para determinar el margen de perjuicio en la investigación que desembocó en la imposición de las medidas actualmente en vigor en relación con las CEGO de una anchura superior a 500 mm. El incremento de los precios necesario se calculó comparando, en la misma fase comercial, la media ponderada del precio de importación, según había sido determinada en los cálculos para determinar la caída sufrida por los precios, con el precio no perjudicial de los productos vendidos por la industria comunitaria en el mercado comunitario. El precio no perjudicial se ha obtenido situando el precio de venta de las distintas empresas que componen la industria comunitaria en un punto de equilibrio y añadiendo el margen de beneficio antes mencionado. Cualquier diferencia derivada de esta comparación se expresó en porcentaje del valor cif de importación total.
2. Derechos definitivos
(186)
A la vista de lo anterior, se considera que, de conformidad con el artículo 9, apartado 4, del Reglamento de base, deben establecerse derechos antidumping definitivos con respecto a las importaciones originarias de Rusia y de EE.UU., derechos que serán iguales al nivel del margen de dumping o de perjuicio, según cual de ellos sea menor, con arreglo a la norma de aplicación del derecho más bajo.
(187)
Conforme a lo acabado de exponer, los derechos definitivos son los siguientes:
País
Empresa
Derecho antidum-ping
Estados Unidos de América
AK Steel Corporation
31,5 %
Todas las demás empresas
37,8 %
Rusia
Novolipetsky Iron & Steel Corporation («NLMK»), Lipetsk
11,5 %
Viz Stal
0 %
Todas las demás empresas
11,5 %
(188)
Los tipos de los derechos antidumping que en el presente Reglamento se especifican para cada empresa se establecieron a partir de las conclusiones de la presente investigación. Por lo tanto, reflejan la situación constatada durante la investigación respecto de esas empresas. Estos tipos de derechos (en contraste con los derechos de ámbito nacional aplicables a «todas las demás empresas») se aplican, por tanto, exclusivamente a las importaciones de productos originarios de los países afectados y fabricados por estas empresas y, en consecuencia, por las entidades jurídicas mencionadas específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento. Los productos importados fabricados por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre y dirección, incluidas las entidades jurídicas relacionadas con las mencionadas específicamente, no pueden beneficiarse de estos tipos y estarán sujetos al tipo del derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(189)
Cualquier solicitud de aplicación de estos tipos del derecho antidumping individuales (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o venta) deberá dirigirse inmediatamente a la Comisión junto con toda la información pertinente, en especial cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción y las ventas internas y de exportación, derivada, por ejemplo, del cambio de nombre o de cambios en las entidades de producción o venta. Si procede, el Reglamento se modificará en consecuencia, actualizando la lista de las empresas beneficiarias de los derechos individuales.
3. Compromisos
(190)
Un productor exportador de EE.UU. y un productor exportador de Rusia han ofrecido un compromiso en materia de precios, de conformidad con el artículo 8, apartado 1, del Reglamento de base.
(191)
La Comisión considera que los compromisos ofrecidos por AK Steel Corporation y NMLK pueden aceptarse, puesto que eliminarán los efectos perjudiciales del dumping. Además, los informes periódicos detallados que las empresas se han comprometido a facilitar a la Comisión permitirán hacer un seguimiento eficaz, y la estructura de las empresas es de tal naturaleza que la Comisión considera que el riesgo de incumplimiento de los compromisos es mínimo.
(192)
A fin de garantizar el respeto y el control eficaz del compromiso, cuando se presente a las autoridades aduaneras pertinentes la solicitud de despacho a libre práctica conforme a dicho compromiso, la exención del derecho se supeditará a la presentación de una factura comercial que contenga la información enumerada en el anexo, necesaria a fin de que la aduana pueda verificar con la adecuada precisión que los envíos corresponden a los documentos comerciales. En caso de que no se presente tal factura, o cuando ésta no corresponda al producto presentado en aduana, deberá pagarse el tipo del derecho antidumping correspondiente.
(193)
En caso de sospecha de incumplimiento, incumplimiento o denuncia del compromiso, podrá imponerse un derecho antidumping, de conformidad con artículo 8, apartado 9, y el artículo 10 del Reglamento de base.
I. CONCLUSIONES DE LA INVESTIGACIÓN PARA UNA RECONSIDERACIÓN PROVISIONAL EN RELACIÓN CON RUSIA
(194)
Se recuerda que, tal y como se indicó en el considerando 3 del presente Reglamento, se inició un proceso de reconsideración provisional con vistas a modificar o derogar, en su caso, las medidas antidumping definitivas impuestas a las importaciones de CEGO anchas procedentes de Rusia. Esto responde al hecho de que esos productos entran en el ámbito de los productos planos laminados de acero magnético al silicio, de grano orientado, originarios de EE.UU. y de Rusia.
(195)
Conforme a las constataciones y conclusiones más arriba expresadas, en la investigación se consideró que era necesario imponer medidas con respecto a las CEGO de todo tipo de anchura, según se especifica en el considerando 3, originarias de Rusia, entre otros lugares. Se considera, por tanto, que, dado que tales medidas se hacen extensivas también a las CEGO anchas, resulta improcedente seguir aplicando las medidas establecidas por el Reglamento (CE) no 151/2003 del Consejo, que se derogan por consiguiente.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se impone un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de productos planos laminados de acero magnético al silicio, de grano orientado, originarios de Estados Unidos de América y Rusia, clasificados en los códigos NC 7225 11 00 (productos de una anchura igual o superior a 600 mm) y 7226 11 00 (productos de una anchura inferior a 600 mm).
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable a los precios netos franco frontera de la Comunidad, después del despacho de aduana, de los productos descritos en el apartado 1 y fabricados por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
País
Empresa
Derecho antidum-ping
Código TARIC adicional
Estados Unidos de América
AK Steel Corporation-703, Curtis Street, Middletown, Ohio
31,5 %
A669
Todas las demás empresas
37,8 %
A999
Rusia
Novolipetsky Iron & Steel Corporation («NLMK»), Lipetsk
11,5 %
A670
Viz Stal-28, Kirov Street, Ekaterinburg
0 %
A516
Todas las demás empresas
11,5 %
A999
3. Salvo disposición en contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
1. Las importaciones declaradas para despacho a libre práctica estarán exentas de los derechos antidumping establecidos en el artículo 1, siempre y cuando los productos hayan sido fabricados, expedidos y facturados por empresas con respecto a las cuales la Comisión ha aceptado compromisos y cuyos nombres se relacionan en la pertinente Decisión de la Comisión, según sea modificada, y hayan sido importados conforme a lo dispuesto en la misma Decisión de la Comisión o Reglamento.
2. Las importaciones mencionadas en el apartado 1 estarán exentas de derechos antidumping, a condición de que:
a)
las mercancías declaradas y presentadas en las aduanas se correspondan exactamente con el producto descrito en el artículo 1, apartado 1;
b)
en el momento de efectuar la solicitud de despacho a libre práctica, se presente a las autoridades aduaneras de los Estados miembros una factura comercial que recoja como mínimo los datos que figuran en el anexo; y
c)
las mercancías declaradas y presentadas en aduana correspondan exactamente a la descripción de la factura comercial.
Artículo 3
Queda derogado el Reglamento (CE) no 151/2003 del Consejo.
Artículo 4
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, 19 de agosto de 2005