32006R1288
L 236/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1288/2006 НА СЪВЕТА
от 25 август 2006 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 367/2006 относно налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на фолио от полиетиленов терефталат (ПЕТ) с произход от Индия след преразглеждане на срока съгласно член 18 от Регламент (ЕО) № 2026/97 и за изменение на Регламент (ЕО) № 1676/2001 относно въвеждане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат с произход, inter alia, от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2026/1997 на Съвета от 6 октомври 1997 г. относно защитата срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основен регламент“), и по-специално член 19 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1996 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (2), и по-специално член 14, параграф 1 от него,
като взе предвид предложението, изпратено от Комисията, след съгласуване с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
I. Предишна проверка и действащи мерки
(1)
Съветът, по силата на Регламент (ЕО) № 2597/1999 (3), наложи окончателно изравнително мито върху вноса в Общността на фолио от полиетиленов терефталат (ПЕТ) („засегнатия продукт“) с кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90 с произход от Индия. Проверката, която доведе до приемането на посочения регламент, е наричана по-долу в текста „първоначалната проверка“. Мерките бяха във формата на мито по стойност в размер между 3,8 % и 19,1 %, наложено върху вноса от поименно изброени износители, като остатъчното мито в размер на 19,1 % беше наложено върху вноса от всички други фирми. Изравнителното мито върху фолиото от ПЕТ, произвеждано и изнасяно от Garware Polyester Limited беше 3,8 %. Периодът на първоначалната проверка беше от 1 октомври 1997 г. до 30 септември 1998 г.
(2)
Съветът, по силата на Регламент (ЕО) № 367/2006 (4), запази окончателното изравнително мито, наложено съгласно Регламент (ЕО) № 2597/1999 за вноса на фолио от ПЕТ с произход от Индия след преглед на срока съгласно член 18 от основния регламент.
(3)
Съветът, по силата на Регламент (ЕО) № 366/2006 (5), измени Регламент (ЕО) № 1676/2001 (6) след частично междинно преразглеждане на равнището на действащото антидъмпингово мито срещу петима индийски производители и наложи антидъмпингово мито в размер от 0 % до 18 %. Антидъмпинговото мито, наложено върху вноса на фолио от ПЕТ от Garware беше 17,4 %. Отбелязва се, че антидъмпинговото мито за Garware беше коригиран, за да отчете равнището на субсидиране, изравнено с Регламент (ЕО) № 367/2006 (виж също съображение 71 по-долу).
II. Молба за частично междинно преразглеждане
(4)
Молба за частично междинно преразглеждане на Регламент (ЕО) № 2597/1999 на Съвета, който да се ограничи до равнището на изравнителното мито, наложено на Garware, беше подадена от следните производители в Общността: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA и Toray Plastics Europe. Молителите представляват голям дял от производството на фолио от ПЕТ в Общността.
(5)
Молителите заявиха, че във връзка с вноса на фолио от ПЕТ от Garware, равнището на действащите изравнителни мерки вече не е достатъчно, за да противодейства на щетите от субсидирането, тъй като обстоятелствата във връзка със субсидирането на Garware са се променили значително.
III. Проверка
(6)
След като установи, съгласувано с Консултативния комитет, че съществуват достатъчни доказателства за започване на частичен междинен преглед, Комисията декларира на 12 юли 2005 г. с обява, публикувана в Официален вестник на Европейския съюз (7), образуването на производство за частично междинно преразглеждане съгласно член 19 от основния регламент.
(7)
Прегледът е ограничен по обхват до проверка на субсидирането на един от производителите износители - Garware, за да се оцени необходимостта от продължаване, отмяна или промяна на равнището на действащите мерки. Проверяваният период беше от 1 април 2004 г. до 31 март 2005 г.
(8)
Комисията официално уведоми съответния производител износител, правителството на Индия (ПИ) и молителите за образуването на производство за частичен междинен преглед. Заинтересованите страни получиха възможност да представят писмени становища и да поискат изслушване в посочените в обявата за образуване на производството срокове.
(9)
За да събере необходимата за проверката информация, Комисията изпрати въпросник на Garware, който оказа съдействие, като отговори на въпросника. Беше извършено посещение на място за проверка в Garware в Индия.
(10)
Garware, правителството на Индия и молителите бяха уведомени за съществените резултати от проверката и имаха възможност да представят становища (виж съображение 73 по-долу).
Б. ЗАСЕГНАТ ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
I. Засегнат продукт
(11)
Засегнатият продукт, както беше определен при първоначалната проверка, е фолио от полиетиленов терефталат с произход от Индия, което обикновено се декларира с кодове по КН ex 3920 62 19.
II. Сходен продукт
(12)
Както при първоначалната проверка, беше установено, че фолиото от ПЕТ, което Garware произвежда и продава на вътрешния пазар в Индия, и фолиото от ПЕТ, което се изнася в Общността от Индия, имат едни и същи основни физически и технически характеристики и предназначение. Следователно те са сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 5 от основния регламент.
В. СУБСИДИИ
I. Увод
(13)
На основата на информацията, която се съдържаше в молбата за преглед и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха проучени следните схеми, за които се твърди, че предполагат предоставяне на субсидии:
a) Национални схеми:
(14)
Горепосочените схеми от i) до iv) и vii) се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влиза в сила на 7 август 1992 г. („Закона за външната търговия“). Законът за външната търговия дава право на правителството на Индия да издава уведомления във връзка с политиката за вноса и износа. Правителството на Индия публикува петгодишен план за политиката за вноса и износа за периода от 1 април 2002 г. до 31 март 2007 г. („политика за вноса и износа 2002-2007 г.“). Освен това правителството на Индия публикува наръчник за процедурите на политиката за вноса и износа 2002-2007 г. („НП I 2002-2007 г.“), който се актуализира редовно (8).
(15)
Посочените в v) по-горе схеми във връзка с подоходния данък се основават на Закона за подоходния данък от 1961 г., който всяка година се изменя със Закона за финансите.
(16)
Схемата за кредитиране на износа, посочена в vi) по-горе, се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулирането на банките от 1949 г., който дава право на централната банка на Индия да дава указания на търговските банки във връзка с експортните кредити.
б) Регионални схеми
(17)
На основата на информацията, която се съдържаше в молбата за преглед и в отговорите на въпросника на Комисията, Комисията проучи също така схемата с пакета от стимули („СПС“) на правителството на Maharashtra (ПM) от 1992 г. Схемата се основава на решения на Департамента по промишлеността, енергетиката и труда на правителството на Maharashtra.
II. Национални схеми
1. Схема за предварително лицензиране (СПЛ)/Заповед за предварително освобождаване (ЗПО)
a) Нормативна уредба
(18)
Подробното описание на схемата се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 на политиката за вноса и износа 2002-2007 г. и глави 4.1-4.30 от НП I 2002-2007 г.
б) Право на участие
(19)
Беше установено, че Garware не е използвал СПЛ/ЗПО през проверявания период и затова не е необходим по-нататъшен анализ на изравняването по тази схема.
2. Схема за натрупване на кредитни точки за митнически задължения (СНКТМЗ)
a) Нормативна уредба
(20)
Подробно описание на СНКТМЗ се съдържа в параграф 4.3 на политиката за вноса и износа 2002-2007 г. г. и глава 4 от НП I 2002-2007 г. По времето на първоначалната проверка съществуваха две форми за натрупване на кредитни точки: преди и след износа. През април 2000 г. формата преди износа беше прекратена и поради тази причина в сегашната проверка е обхваната само формата след износа.
б) Право на участие
(21)
Всеки производител износител или търговец-износител има право да участва в схемата. Беше установено, че Garware се е възползвал от схемата през проверявания период.
в) Практическо изпълнение
(22)
Всеки износител, който има право да участва, може да подаде молба за кредитни точки по схемата, които се изчисляват като процент от стойността на изнасяните по схемата продукти. Индийските власти са въвели кредитни точки за повечето продукти, включително за засегнатия продукт. Те се определят на основата на стандартните норми на входа и изхода (СНВИ), като се отчита допусканото вносно съдържание на входящите ресурси в изнасяния продукт и митото за този допускан внос, независимо от това дали митото е фактически платено.
(23)
За да се възползва от схемата, дружеството трябва да има износна дейност. В момента на износната сделка износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която се посочва, че износът се осъществява в рамките на СНКТМЗ. За да бъдат изнесени стоките, в хода на процедурата по доставката индийските митнически власти издават транспортен документ за износа. Документът посочва между другото броя на кредитните точки за конкретната износна сделка. След като митническите власти издадат транспортния документ за износа, правителството на Индия няма правомощия да взема решения за предоставянето на кредит по схемата. На датата на декларацията вече е определен броят на кредитните точки по схемата. Следователно няма възможност за промяна на облекчението със задна дата.
(24)
Също така беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитните точки по СНКТМЗ могат да се натрупват като доход в търговските сметки след изпълнението на задълженията по износа.
(25)
Кредитните точки могат да се използват за плащане на мита при последващ внос на стоки без ограничение във вноса, с изключение на основни средства. Внесените с кредитни точки стоки могат да се продават на вътрешния пазар с плащане на данък върху продажбите или да се използват по друг начин.
(26)
Кредитните точки по СНКТМЗ могат свободно да се прехвърлят и са валидни за срок от 12 месеца от датата на издаване на документа.
(27)
Молбите за кредитни точки по СНКТМЗ могат да покриват до 25 износни сделки или, ако се подават по електронен път, неограничен брой износни сделки. Фактически не съществуват строги срокове за подаване на молби по СНКТМЗ, тъй като сроковете по глава 4.47 от НП I 2002-2007 г. винаги започват от последната износна сделка, посочена в молбата за кредитни точки.
(28)
Дружеството обърна вниманието на Комисията към обстоятелството, че схемата скоро ще бъде прекратена и заменена с друга, за която се твърди, че ще отговаря на правилата на СТО, считано от 1 април 2006 г. Първоначално се предвиждаше СНКТМЗ да продължи до 1 април 2005 г. Но понеже новата схема не беше готова към посочената дата, срокът на действие на СНКТМЗ беше удължен до 1 април 2006 г. Дружеството не потвърди дали новата схема в крайна сметка е въведена след тази дата. Във всеки случай предвижданата промяна излиза извън обхвата на проверявания период.
г) Заключения за СНКТМЗ
(29)
СНКТМЗ осигурява субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент. Кредитните точки по схемата за финансов принос от страна на правителството на Индия, защото в края на краищата те се използват за компенсиране на вносни мита и по такъв начин намаляват приходите за държавата от митни сборове, които иначе биха били дължими. Освен това СНКТМЗ е облекчение за износителя, защото подобрява ликвидността на дружеството.
(30)
Освен това прилагането на СНКТМЗ по закон зависи от резултатите от износа и следователно схемата се смята за специфична и изравнима съгласно член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(31)
Схемата не може да се смята за допустима система за намаляване на митническите задължения или допустима система за замяна по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Тя не отговаря на строгите правила, изброени в приложение I, точка i), приложение II (определение и правила за приспадане) и приложение III (определение и правила за замяна) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и броят на кредитните точки не се изчислява във връзка с използването на реалните входящи ресурси. Нещо повече, не съществува система или процедура за потвърждение кои входящи ресурси се употребяват в процеса на производство на изнасяния продукт и дали има надвнесени вносни мита по смисъла на точка i), приложение I и приложения II и III към основния регламент. Накрая, всеки износител има право да участва в СНКТМЗ независимо от това дали използва вносни входящи ресурси. За да ползва облекченията, достатъчно е износителят да организира износ на стоки, без да доказва, че е вложил вносни материали. По такъв начинu дори износители, които работят с местни входящи ресурси и не внасят никакви стоки, които могат да се използват като входящи ресурси, имат право да ползват облекчения по СНКТМЗ.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(32)
Съгласно член 2, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравняване, се изчислява от гледна точка на облекчението за бенефициента, чието съществуване беше установено за проверявания период. В тази връзка беше сметнато, че облекчението се предоставя на бенефициента в момента, когато се реализира износна сделка в рамките на схемата. В този момент правителството на Индия е длъжно да се откаже от митата, което представлява финансов принос по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент.
(33)
В светлината на горните съображения се смята за уместно да се направи оценка на общия сбор от кредитните точки по всички износни сделки по схемата през проверявания период. Дружеството декларира, че процентът за изчисляването им по СНКТМЗ е намален от 11 % на 8 %, считано от 26 май 2005 г., т.е. посочената промяна попада извън обхвата на проверявания период; поради това последиците и значението на промяната не можеха да се проверят и тази претенция трябва да се отхвърли съгласно член 5 от основния регламент.
(34)
Таксите, които е необходимо да се платят, за да се получи субсидията, бяха приспаднати от получените кредити, за да се определи размера на субсидията като числител съгласно член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(35)
Съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията беше разпределен върху целия оборот през проверявания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от резултатите от износа и не се предоставя чрез позоваване на произведените, преработените, изнесените или превозените количества. Garware се е възползвал от схемата през проверявани период и е получил субсидия в размер на 10,3 %.
3. Схема за експортно ориентирани единици (СЗЕО)/Схема на специалните икономически зони (ССИЗ)
а) Нормативна уредба
(36)
Подробното описание на схемата се съдържа в глави 6 (СЗЕО) и 7 (ССИЗ) съответно на политиката за вноса и износа 2002-2007 г. и НП I 2002-2007 г.
б) Право на участие
(37)
Беше установено, че Garware не е използвал двете схеми през проверявания период и затова не е необходим по-нататъшен анализ на изравняването по тази схема.
4. Схема за насърчаване на износа на основни средства (EPCGS)
а) Нормативна уредба
(38)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 на политиката за вноса и износа 2002-2007 г. и глава 5 от НП I 2002-2007 г.
б) Право на участие
(39)
Всеки производител износител и търговец-износител, свързан с подкрепящ производител или изпълнител на услуги, има право да участва в схемата. Беше установено, че Garware се е възползвал от схемата през проверявания период.
в) Практическо изпълнение
(40)
При условие че е налице задължение за износ дружеството има право да внесе основни средства (нови, а от април 2003 г. и употребявани на възраст до 10 години) с намалено мито. За целта правителството на Индия издава разрешително по EPCGS при подадена молба и платена такса. От април 2000 г. схемата предвижда намалено вносно мито в размер на 5 % за всички основни средства, внасяни по схемата. За да се изпълни задължението за износ, капиталовите стоки трябва да се използват за производството на определено количество стоки за износ за определен период.
г) Заключения за EPCGS
(41)
EPCGS осигурява субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото се смята за финансов принос от страна на правителството на Индия, защото облекчението намалява приходите за държавата от митни сборове, които иначе биха били дължими. Освен това намаляването на митото е облекчение за износителя, защото спестените при вноса мита подобряват ликвидността.
(42)
Освен това прилагането на EPCGS по закон зависи от резултатите от износа, защото разрешителни не могат да се получат без задължение за износ. Следователно схемата се смята за специфична и изравнима съгласно член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент.
(43)
Схемата не може да се смята за допустима система за намаляване на митническите задължения или допустима система за замяна по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), ii) от основния регламент. Капиталовите стоки не попадат в обхвата на допустимите системи, изброени в приложение I, точка i) към основния регламент, защото не се употребяват в процеса на производство на изнасяния продукт.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(44)
Числителят се определя както следва: изчислява се размерът на субсидията съгласно член 7, параграф 3 от основния регламент на основата на неплатеното мито върху внесените основни средства за период, който отразява нормалната амортизация на капиталовите стоки в производството на фолио от ПЕТ. Към така изчислената сума се добавя лихва, за да отрази пълната стойност на ползите през периода. Таксите, които е необходимо да се платят, за да се получи субсидията, бяха приспаднати от получените кредити, за да се определи размера на субсидията като числител съгласно член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(45)
Съгласно член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на субсидията беше разпределен върху целия оборот през проверявания период като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от резултатите от износа. Получената от Garware субсидия е в размер на 1,8 %.
5. Схема за освобождаване от подоходен данък (СОПД)
а) Нормативна уредба
(46)
Нормативната уредба на тази схема се съдържа в Закона за подоходния данък от 1961 г., изменян и допълван всяка година със Закона за финансите. Последният посочва годишно данъчната основа на подоходния данък, както и различните случаи на облекчения или освобождаване от него. Дружествата-износители могат да поискат данъчни облекчения или освобождаване съгласно раздели 10А, 10Б и 80ЗЗВ от Закона за подоходния данък от 1961 г.
б) Практическо изпълнение
(47)
Тъй като беше установено, че Garware не е използвал възможностите по СОПД, не е необходим по-нататъшен анализ на изравняването по тази схема.
6. Схема за кредитиране на износа (СКИ)
а) Нормативна уредба
(48)
Подробното описание на схемата се съдържа в Окръжни писма № 5/04.02.01/2002-03 (валутно кредитиране на износа) и 10/04.02.01/2003-04 (кредитиране на износа в рупии) на централната банка на Индия, адресирано до всички търговски банки в Индия.
б) Право на участие
(49)
Всеки производител износител и търговец-износител има право да участва в схемата. Беше установено, че Garware се е възползвал от схемата през проверявания период.
в) Практическо изпълнение
(50)
По тази схема централната банка на Индия определя задължителни тавани за лихвените проценти, приложими към кредитите за износ както в индийски рупии, така и в чуждестранна валута, които търговските банки могат да поискат от износител „с оглед на предоставянето на кредити на износителите с международно конкурентни лихви“. СКИ се състои от две програми: схема за кредитиране на износа преди доставката (кредит за опаковане), която включва кредити за износители за финансиране на покупката, преработката, производството, опаковането и/или превоза на стоки преди износа, и схема за кредитиране на износа след доставката, която предоставя кредити за оборотен капитал за финансиране на вземанията от износа. Освен това централната банка на Индия дава указания на банките за насочване на част от нетния банков кредит към финансиране на износа.
(51)
В резултат на окръжните писма на централната банка на Индия износителите могат да получават кредити за износа при облекчени лихвени условия в сравнение с лихвените проценти по обикновените търговски кредити (касови кредити), които се определят от пазарните условия.
г) Заключение за СКИ
(52)
Първо, с намаляването на финансовите разходи в сравнение с пазарните лихвени проценти горепосочените преференциални лихвени условия осигуряват ползи за износителите по смисъла на член 2, параграф 2 от основния регламент. Въпреки че преференциалните кредити по СКИ се отпускат от търговските банки, ползата е финансов принос от страна на държавата по смисъла на член 2, параграф 1, iv) от основния регламент. Централната банка на Индия е публичноправен орган и следователно попада в определението на понятието „държава“ по смисъла на член 1, параграф 3 от основния регламент и дава указания на търговските банки да предоставят преференциално финансиране на дружествата-износители. Това преференциално финансиране е равносилно на субсидия, която се смята за специфична и изравнима, тъй като преференциалните лихвени проценти зависят от резултатите от износа съгласно член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(53)
Размерът на субсидията беше изчислен на основата на разликата между платените лихви по кредитите за износа през проверявания период и сумата, която би била дължима при пазарни лихвени проценти по обикновено търговски кредити за дружеството. Размерът на субсидията (числителят) беше разпределен върху целия оборот през проверявания период като подходящ знаменател съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от резултатите от износа, а не се предоставя чрез позоваване на произведените, преработените, изнесените или превозените количества. Получената от Garware субсидия е в размер на 1,2 %.
7. Удостоверение за безмитно попълване (УБП)
a) Нормативна уредба
(54)
Нормативната уредба на схемата се съдържа в параграфи 4.2.1-4.2.7 на политиката за вноса и износа 2002-2007 г. и параграфи 4.31-4.36 от НП I 2002-2007 г.
б) Практическо изпълнение
(55)
Тъй като беше установено, че Garware не е използвал възможностите по УБП, не е необходим по-нататъшен анализ на изравняването по тази схема.
III. Регионални схеми
a) Нормативна уредба
(56)
За да се насърчи насочването на производства към по-слабо развитите райони в щата, ПМ дава стимули за разширение на производства в развиващите се райони на щата от 1964 г. по схема, известна като „схема с пакет от стимули“. Схемата няколкократно е променяна след въвеждането ѝ, като схемата от 1993 г. действаше от 1 октомври 1993 г. до 31 март 2001 г., а с последните изменения схемата от 2001 г. беше въведена на 31 март 2001 г. и се предвижда да действа до 31 март 2006 г. СПС на ПМ се състои от няколко програми, като главната е освобождаване от местния данък върху продажбите и възстановяване на данъка.
б) Право на участие
(57)
За да имат право да участват, дружествата трябва да инвестират в слабо развитите райони чрез изграждане на нови производствени обекти или чрез голяма капиталова инвестиция в разширяване или диверсифициране на съществуващо производство. Районите са разделени на категории според степента на икономическо развитие (слабо развити райони, по-слабо развити райони, най-слабо развити райони). Главният критерий за определяне на размера на стимулите е районът, където се намира или ще се намира предприятието, както и размерът на инвестицията.
в) Практическо изпълнение
(58)
Освобождаване от местния данък върху продажбите: Стоките обикновено се облагат с централен данък върху продажбите (за продажби между щатите) или щатски данък върху продажбите (за продажби на територията на щата) с различен размер в зависимост от щата, където се реализират сделките. Няма данък върху продажбите при внос или износ на стоки, докато вътрешните продажби се облагат с данък върху продажбите с различни ставки. Според схемата за освобождаване от определените обекти не се изисква да начисляват данък върху своите продажби. По същия начин определените обекти са освободени от плащане на местния данък върху продажбите при закупуване на стоки от доставчик, който също има право на участие в схемата. Продажбата носи полза не за определения обект, който е продавач, а за определения обект, който е купувач в сделката. Беше установено, че Garware се е възползвал от схемата през проверявания период.
(59)
Възстановяване на данъка октрой: Октрой е данък, който се начислява от местните органи в Индия, включително ПМ, върху стоките, които влизат на територията на дадена община или даден окръг. Промишлените предприятия имат право да им се възстанови данъка от ПМ, ако обектът им се намира в определена община или определен окръг на територията на щата. Общият размер, който подлежи на възстановяване, е ограничен до 100 % от инвестициите в ДМА. Беше установено, че Garware се е възползвал от схемата през проверявания период.
г) Заключение за СПС на ПМ
(60)
СПС на ПМ осигурява субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), точка ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент. Двете проверени програми представляват финансов принос от страна на правителството на Maharastra, защото облекчението намалява приходите за щата, които иначе биха били дължими. Освен това освобождаването/възстановяването е облекчение за дружеството, защото то подобрява ликвидността си.
(61)
Дружеството декларира, че данъкът върху продажбите е премахнат на 1 април 2005 г. и че оттогава ПМ е въвело режим на ДДС, съгласно който дружеството е задължено да го плаща в пълен размер. Тази промяна обаче е реализирана след края на проверявания период и поради тази причина последиците и значението на промяната не могат да се проверят. Във всеки случай не беше представено убедително доказателство във връзка с режима и задълженията на дружеството по него. Съгласно член 5 от основния регламент претенцията трябва да се отхвърли.
(62)
Схемата е предназначена само за дружества, които са инвестирали в определени географски райони на територията на щата Maharastra. В нея не могат да участват дружества със седалище извън тези райони. Размерът на стимулите е различен според района. Схемата е специфична съгласно член 3, параграф 2, буква а) и член 3, параграф 3 от основния регламент и затова може да се изравнява.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(63)
Във връзка с освобождаването от данъка размерът на субсидията беше изчислен на основата на размера на обичайно дължимия данък през проверявания период, който обаче е останал неплатен според схемата. По същия начин във връзка с данъка октрой ползата за износителя беше изчислена като размер на възстановения данък през проверявания период. Размерът на субсидията (числителят) беше разпределен върху всички продажби през проверявания период като подходящ знаменател съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията не зависи от износа и не се предоставя чрез позоваване на произведените, преработените, изнесените или превозените количества. През периода получената от Garware субсидия по тези схеми е в размер на 1,6 %.
IV. Размер на субсидиите, които подлежат на изравняване
(64)
Размерът на субсидиите, които подлежат на изравняване, определен съгласно основният регламент по стойност за проверявания производител износител е 14,9 %. Този размер на субсидиране надхвърля минималния праг, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(в %)
Схема
СНКТМЗ
EPCGS
СКИ
СПС на ПМ
Общо
Garware
10,3
1,8
1,2
1,6
14,9
(65)
Следователно се смята, че съгласно член 19 от основния регламент действащите в момента мерки вече не са достатъчни, за да противодействат на субсидиите, които подлежат на изравняване и които причиняват щети на отрасъла в Общността.
V. Трайност на промените по отношение на субсидирането
(66)
Съгласно член 19, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали продължаването на действащите мерки ще бъде достатъчно, за да противодейства на субсидиите, които подлежат на изравняване и причиняват щети.
(67)
Беше установено, че през проверявания период Garware продължава да се възползва от субсидии от индийските власти, които подлежат на изравняване. Освен това установеният в хода на прегледа размер на субсидиите е значително по-голям от установения при първоначалната проверка. Анализираните по-горе схеми водят до многократни ползи. С изключение на СНКТМЗ и възстановяването на данъка върху продажбите, няма декларации, че програмите ще бъдат прекратени в обозримо бъдеще. Според Garware схемата, която ще замени СНКТМЗ, се предвижда да влезе в сила на 1 април 2006 г. Дружеството не потвърди дали това наистина се е случило. Ситуацията, която възниква от замяната на СНКТМЗ със схема, за която се твърди, че е съвместима с правилата на СТО, но за която Комисията няма никаква информация, ще трябва да се оцени своевременно. При липсата на убедителни доказателства за замяната на СНКТМЗ се смята, че за целите на настоящия преглед СНКТМЗ продължава да действа. По същия начин дружеството не предостави никакви подробности за подобната на ДДС схема, за която се твърди, че ще замени данъка върху продажбите в Maharastra след края на проверявания период и затова се смята, че за целите на настоящия преглед схемата на данъка върху продажбите продължава да действа.
(68)
Тъй като беше доказано, че дружеството получава много по-големи субсидии, отколкото преди и че е вероятно да продължи да получава субсидии в по-голям размер от установения при първоначалната проверка, прави се заключението, че продължаването на действащата мярка не е достатъчно да противодейства на субсидията, която подлежи на изравняване и която води до щети, като равнището на мерките следва да се промени с оглед на новите констатации.
VI. Заключение
(69)
С оглед на направените заключения във връзка с равнището на субсидиране на Garware и недостатъчността на действащите мерки да противодействат на установените субсидии, които подлежат на изравняване, изравнителното мито върху вноса на засегнатия продукт от Garware следва да се промени, за да отрази установеното ново равнище на субсидиране.
(70)
Промененото изравнително мито в съображение 72 е установено в размер на новото равнище на субсидиране, установено при настоящия преглед, тъй като изчисленият марж на щетите при първоначалната проверка остава по-висок.
(71)
Тъй като съгласно член 24, параграф 1 от основния регламент и член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 384/96 нито един продукт не бива да е предмет едновременно на антидъмпингови и изравнителни мита с цел да се преодолее една и съща ситуация в резултат на дъмпинг или експортни субсидии, изравнителното мито, установено в резултат на проверката на равнището на субсидиите за износа (13,3 %), следва да се приспадне от антидъмпинговото мито, наложено на Garware съгласно Регламент (ЕО) № 1676/2001 г. След измененията в последния съгласно Регламент (ЕО) № 366/2006 за Garware беше установен дъмпингов марж в размер на 20,1 %. От тях 2,7 % се приспадат, за да отразят действащото тогава изравнително мито, съответстващо на субсидиите за износа, и затова за дружеството беше определено антидъмпингово мито в размер на 17,4 %. В резултат на сегашния преглед още 10,6 % се приспадат от индивидуалното му антидъмпингово мито, за да отрази изравнителното мито, съответстващо на установения размер на субсидиите за износа; следователно размерът на антидъмпинговото мито за Garware следва да се намали с тази сума на 6,8 %.
(72)
На основата на горните съображения предложените размери на митото за Garware, изразени в цени CIF франко границата на Общността преди обмитяване са следните:
(в %)
Марж на субсидиите за износа
Общ марж на субсидиите
Дъмпингов марж
Изравнително мито
Антидъмпингово мито
Общ размер на митото
Garware
13,3
14,9
20,1
14,9
6,8
21,7
(73)
Garware, правителството на Индия и молителите бяха уведомени за съществените факти и съображения, на чиято основа се предвижда да се препоръча изменение на действащите мерки, и имаха възможност да представят своите бележки. От Garware и от правителството на Индия не бяха получени бележки, а бележките на молителите отразяват съгласието им с направените от Комисията заключения.
(74)
Индивидуалните изравнителни и антидъмпингови мита за дружеството съгласно настоящия регламент са установени на основата на констатациите от проверките, които доведоха до приемането на Регламент (ЕО) № 367/2006 и Регламент (ЕО) № 366/2006, както и на констатациите от сегашния преглед. Те отразяват установеното положение във връзка с Garware. Ето защо тези мита (за разлика от общите за страната мита, приложими към всички други фирми) са изключително приложими към вноса на продукти от съответната страна, произведени от дружествата и съответното от посочените юридически лица. Вносните продукти, произвеждани от всяка друга фирма, която не е изрично посочена в постановителната част на настоящия регламент с име и адрес, включително юридическите лица, свързани с изрично посочените, не могат да се възползват от тези мита и дължат митата, приложими към всички други фирми.
(75)
Всяка молба за прилагане на тези индивидуални изравнителни и антидъмпингови мита (например след промяна на името на лицето или след изграждане на нови производствени и търговски структури) следва да се адресира до Комисията (9) незабавно с цялата необходима информация, особено за промените в дейността на фирмата във връзка с производството, продажбите на вътрешния пазар и износа във връзка примерно с промяна на името на лицето или след изграждане на нови производствени и търговски структури,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета се заменя със следния текст:
„2. Ставката на окончателното мито, приложимо към нетните цени франко границите на Общността преди обмитяване на вноса на продукти от Индия, произведени от изброените по-долу дружества, е както следва:
Страна
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
12,0
A026
Индия
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (UP), India
12,5
A027
Индия
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
14,9
A028
Индия
India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A029
Индия
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A030
Индия
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
8,7
A031
Индия
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
19,1
A032
Индия
Всички други фирми
19,1
A999“
Член 2
Член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1676/2001 на Съвета се заменя със следния текст:
„2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетните цени франко границите на Общността, е както следва, преди обмитяване на вноса на продуктите с произход от:
Страна
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
17,3
A026
Индия
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (UP), India
0,0
A027
Индия
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
6,8
A028
Индия
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
0,0
A030
Индия
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
18,0
A031
Индия
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
0,0
A032
Индия
Всички други фирми
17,3
A999
Корея
Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Korea
0,0
A244
Корея
SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, Korea
7,5
A224
Корея
Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, Korea
0,0
A222
Корея
HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, Korea
7,5
A226
Корея
Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, Korea
7,5
A225
Корея
KP Chemical Corporation, No 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, Korea
7,5
A223
Корея
Всички други фирми
13,4
A999“
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 25 август 2006 година.
REGLAMENTO (CE) N o 1288/2006 DEL CONSEJO
de 25 de agosto de 2006
que modifica el Reglamento (CE) no 367/2006 por el que se establece un derecho compensatorio definitivo sobre las importaciones de película de politereftalato de etileno (PET) originaria de la India como consecuencia de una reconsideración por expiración con arreglo al artículo 18 del Reglamento (CE) no 2026/97, y el Reglamento no 1676/2001 por el que se establece un derecho antidumping definitivo y se percibe definitivamente el derecho provisional establecido sobre las importaciones de películas de tereftalato de polietileno originarias de, entre otros países, la India
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 2026/97 del Consejo, de 6 de octubre de 1997, sobre la defensa contra las importaciones subvencionadas originarias de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 19,
Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (2), y, en particular, su artículo 14, apartado 1,
Vista la propuesta presentada por la Comisión previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
I. Investigación anterior y medidas existentes
(1)
Mediante el Reglamento (CE) no 2597/1999 (3), el Consejo estableció un derecho compensatorio definitivo sobre las importaciones de película de politereftalato de etileno (PET) («el producto afectado»), correspondiente a los códigos NC ex 3920 62 19 y ex 3920 62 90, originaria de la India. La investigación que dio lugar a la adopción de este Reglamento se denomina en lo sucesivo «la investigación original». Las medidas consistían en un derecho ad valorem que oscilaba entre un 3,8 % y un 19,1 % sobre las importaciones de determinados exportadores en particular, nombrados individualmente, con un tipo de derecho residual del 19,1 % sobre las importaciones del producto afectado de las demás empresas. El derecho compensatorio sobre la película de PET fabricada y exportada por Garware Polyester Limited («Garware» o «la empresa») era del 3,8 %. La investigación original tuvo lugar entre el 1 de octubre de 1997 y el 30 de septiembre de 1998.
(2)
Mediante el Reglamento (CE) no 367/2006 (4), el Consejo mantuvo el derecho compensatorio definitivo establecido en el Reglamento (CE) no 2597/1999 sobre las importaciones de película de PET originaria de la India, como consecuencia de una reconsideración por expiración con arreglo al artículo 18 del Reglamento de base.
(3)
Mediante el Reglamento (CE) no 366/2006 (5), el Consejo modificó el Reglamento (CE) no 1676/2001 (6), a raíz de una reconsideración provisional parcial del nivel de los derechos antidumping en vigor contra cinco productores indios, y estableció unos derechos antidumping que oscilaban entre el 0 % y el 18 %. El derecho antidumping establecido sobre las importaciones de película de PET de Garware se situó en un 17,4 %. Procede indicar que el derecho antidumping para Garware se ajustó a fin de tener en cuenta el nivel de subvenciones compensatorias del Reglamento (CE) no 367/2006 (véase asimismo el considerando 71).
II. Solicitud de reconsideración provisional parcial
(4)
Los siguientes productores comunitarios presentaron una solicitud de reconsideración provisional parcial del Reglamento (CE) no 2597/1999, en relación únicamente con el nivel del derecho compensatorio establecido para Garware: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA y Toray Plastics Europe («los demandantes»). Los demandantes representan una importante proporción del total de la producción comunitaria de película de PET.
(5)
Los demandantes alegaron que, en relación con las importaciones de película de PET de Garware, el nivel de las medidas compensatorias vigentes ya no era suficiente para contrarrestar los efectos perjudiciales de las subvenciones, puesto que las circunstancias relativas a las subvenciones de Garware han cambiado significativamente.
III. Investigación
(6)
Habiéndose determinado, previa consulta al Comité consultivo, que existían pruebas suficientes que justificaban el inicio de una reconsideración provisional parcial, el 12 de julio de 2005 la Comisión comunicó, mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (7), el inicio de una reconsideración provisional parcial, de acuerdo con el artículo 19 del Reglamento de base.
(7)
El alcance de la presente reconsideración se limita al examen de las subvenciones en relación con uno de los productores exportadores, Garware, a fin de evaluar la necesidad de proseguir, suprimir o modificar el nivel de las medidas existentes. El período de investigación abarcó del 1 de abril de 2004 al 31 de marzo de 2005.
(8)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio de la reconsideración provisional parcial al productor exportador afectado, al Gobierno de la India y a los demandantes. Se brindó a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus opiniones por escrito y de solicitar ser oídas en el plazo fijado en el anuncio de inicio.
(9)
Con el fin de obtener la información necesaria para su investigación, la Comisión envió un cuestionario a Garware, que cooperó respondiendo al mismo. Se realizó una inspección in situ en los locales de Garware en la India.
(10)
Se comunicaron los principales resultados a Garware, al Gobierno de la India y a los demandantes, que tuvieron la posibilidad de presentar sus observaciones (véase el considerando 73).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
I. Producto afectado
(11)
El producto afectado es, como se define en la investigación original, la película de politereftalato de etileno (PET) originaria de la India, normalmente declarada en los códigos NC ex 3920 62 19.
II. Producto similar
(12)
Tal como había sucedido en la investigación original, se constató que la película de politereftalato de etileno producida y vendida por Garware en el mercado interior de la India y la película de PET originaria de la India y exportada a la Comunidad tenían las mismas características físicas y técnicas básicas y los mismos usos. Por lo tanto, deben considerarse productos similares a efectos de lo dispuesto en el artículo 1, apartado 5, del Reglamento de base.
C. SUBVENCIONES
I. Introducción
(13)
Sobre la base de la información contenida en la solicitud de reconsideración y en las respuestas al cuestionario de la Comisión, se investigaron los sistemas siguientes, que implican presuntamente la concesión de subvenciones:
a) Sistemas a escala nacional
i)
Sistema de licencias previas/Autorización previa de licencias (Advance Licence Scheme/Advance Release Order),
ii)
Sistema de cartilla de derechos (Duty Entitlement Passbook Scheme),
iii)
Sistema de zonas económicas especiales/Sistema de unidades orientadas a la exportación (Special Economic Zones/Export Oriented Units Scheme),
iv)
Sistema de bienes de capital para el fomento de la exportación (Export Promotion Capital Goods Scheme),
v)
Sistemas de exención del impuesto sobre los beneficios (Income Tax Schemes):
-
Sistema de exención del impuesto sobre los beneficios de las ventas de exportación,
-
Incentivo fiscal para investigación y desarrollo,
vi)
Sistema de crédito de exportación (Export Credit Scheme),
vii)
Certificado de reposición con franquicia de derechos (Duty-Free Replenishment Certificate).
(14)
Los sistemas i) a iv) y vii) contemplados anteriormente se basan en la Ley de Comercio Exterior (Desarrollo y Reglamentación) de 1992 (no 22 de 1992), que entró en vigor el 7 de agosto de 1992 («la Ley de comercio exterior»). La Ley de comercio exterior autoriza al Gobierno de la India a expedir notificaciones sobre la política de exportación e importación. El gobierno de la India publicó un plan quinquenal relativo a la política de exportación e importación para el período comprendido entre el 1 de abril de 2002 y el 31 de marzo de 2007 («la Política EXIM 2002-2007»). Además, el Gobierno de la India publicó un manual en el que expone los procedimientos que regulan la Política EXIM 2002-2007 («el HOP I 2002-2007»), que se actualiza periódicamente (8).
(15)
Los sistemas de exención del impuesto sobre los beneficios mencionados en el inciso v) se basan en la Ley del Impuesto sobre los Beneficios de 1961, modificada anualmente por la Ley de Finanzas.
(16)
El sistema de crédito de exportación mencionado en el inciso vi) se basa en las secciones 21 y 35A de la Ley de Reglamentación Bancaria de 1949, que autoriza al Banco de Reserva de la India a dirigir a los bancos comerciales en materia de créditos de exportación.
b) Sistemas regionales
(17)
Con arreglo a la información que figura en la solicitud de reconsideración y las respuestas a su cuestionario, la Comisión también investigó el sistema de incentivos («el PSI») del Gobierno de Maharashtra («el GOM») de 1992. Este sistema se basa en las resoluciones del Departamento de Industria, Energía y Trabajo del GOM.
II. Sistemas a escala nacional
1. Sistema de licencias previas (ALS)/Autorización previa de licencias (ARO)
a) Fundamento jurídico
(18)
La descripción pormenorizada del sistema figura en los puntos 4.1.1 a 4.1.14 de la Política EXIM 2002-2007 y en los capítulos 4.1 a 4.30 del HOP I 2002-2007.
b) Condiciones de admisión
(19)
Puesto que Garware no utilizó ALS/ARO durante el período de investigación, no resulta necesario realizar un análisis de la sujeción a medidas compensatorias de este sistema.
2. Sistema de cartilla de derechos (sistema DEPB)
a) Fundamento jurídico
(20)
La descripción detallada del sistema DEPB figura en el punto 4.3 de la Política EXIM 2002-2007 y en el capítulo 4 del HOP I 2002-2007. En el momento de la investigación original, existían dos formas de DEPB: anteriores a la exportación y posteriores a la exportación. En abril de 2000 se interrumpió la forma de DEPB anterior a la exportación, por lo que la presente reconsideración sólo examinó la forma posterior a la exportación.
b) Condiciones de admisión
(21)
Cualquier productor exportador o comerciante exportador puede acogerse a este sistema. Se constató que Garware se había beneficiado de este sistema durante el período de investigación.
c) Puesta en práctica
(22)
Un exportador que cumpla los criterios de concesión puede solicitar créditos con arreglo al sistema DEPB, que se calculan como porcentaje del valor de los productos exportados con arreglo a este sistema. Las autoridades indias han establecido los tipos de los créditos DEPB para la mayoría de los productos, incluido el producto afectado. Se determinan a partir de las normas estándar de insumos/volumen de producción («SION»), teniendo en cuenta el presunto porcentaje de insumos importados en el producto que se exporta y la incidencia de los derechos de aduana sobre esas presuntas importaciones, independientemente de si se han pagado realmente o no.
(23)
Para acogerse al sistema, la empresa debe exportar. En el momento de la transacción de exportación, el exportador debe presentar al Gobierno de la India una declaración que indique que la exportación está acogida al sistema DEPB. Para que las mercancías puedan exportarse, las autoridades aduaneras indias han de emitir, durante el procedimiento de expedición, un conocimiento de embarque en el que debe constar, entre otras cosas, el importe del crédito con arreglo al sistema DEPB que se concede para esta transacción de exportación. En ese momento, el exportador conoce el beneficio que obtendrá. Una vez que las autoridades aduaneras han expedido un conocimiento de embarque de exportación, el Gobierno de la India ya no tiene facultades para decidir sobre la concesión de un crédito con arreglo al sistema DEPB. El tipo del sistema DEPB aplicable para calcular el beneficio es el que se aplicó en el momento de efectuar la declaración de exportación. Por tanto, no hay posibilidad de introducir enmiendas retroactivas en lo que respecta a la cuantía del beneficio.
(24)
También se comprobó que, de conformidad con las normas contables indias, los créditos DEPB pueden anotarse, según el principio del devengo, como ingresos en cuentas comerciales, tras el cumplimiento de la obligación de exportación.
(25)
Esos créditos pueden utilizarse para el pago de derechos de aduana sobre importaciones posteriores de cualquier mercancía que pueda importarse sin restricciones, con la salvedad de los bienes de capital. Las mercancías importadas con esos créditos pueden venderse en el mercado interior, sujetas al impuesto sobre las ventas, o utilizarse de otro modo.
(26)
Los créditos con arreglo al sistema DEPB son libremente transferibles y válidos durante un período de 12 meses a partir de la fecha de emisión.
(27)
Las solicitudes de créditos DEPB pueden cubrir hasta 25 transacciones de exportación y, si se presentan electrónicamente, una cantidad ilimitada de las mismas. De hecho, no existen plazos estrictos para solicitar estos créditos, porque los plazos mencionados en el capítulo 4.47 del HOP I 2002-2007 se cuentan siempre a partir de la transacción de exportación más reciente incluida en la solicitud.
(28)
La empresa informó a la Comisión de que este sistema se interrumpiría en breve y sería sustituido por un sistema supuestamente «compatible con la OMC», con efecto a partir del 1 de abril de 2006. Inicialmente, estaba previsto que el sistema DEBP expirara el 1 de abril de 2005. Sin embargo, dado que el sistema sustitutorio no estaba listo para su aplicación en la fecha mencionada, se prorrogó la existencia del sistema DEPB hasta el 1 de abril de 2006. La empresa no confirmó si el nuevo sistema había entrado en vigor después de la última fecha indicada. En todo caso, la modificación prevista se sitúa fuera del período de investigación de la reconsideración.
d) Conclusión sobre el sistema DEPB
(29)
El sistema DEPB prevé subvenciones a efectos del artículo 2, punto 1, letra a), inciso ii), y el artículo 2, punto 2, del Reglamento de base. Un crédito con arreglo al sistema DEPB es una contribución financiera del Gobierno de la India, ya que el crédito se utilizará para compensar los derechos de importación, reduciendo de este modo los ingresos aduaneros normalmente exigibles por el Gobierno de la India. Por otra parte, el crédito con arreglo al sistema DEPB supone un beneficio para el exportador, ya que mejora la liquidez de su empresa.
(30)
Además, el sistema DEPB está supeditado por ley a la cuantía de las exportaciones y, por tanto, es específico y está sujeto a medidas compensatorias de conformidad con el artículo 3, apartado 4, letra a), del Reglamento de base.
(31)
Dicho sistema no puede considerarse un sistema admisible de devolución de derechos o de devolución en casos de sustitución a efectos del artículo 2, punto 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base. No se ajusta a las normas estrictas establecidas en el anexo I, letra i), en el anexo II (definición y normas de devolución) y en el anexo III (definición y normas de devolución en casos de sustitución) del Reglamento de base. El exportador no tiene obligación alguna de utilizar realmente las mercancías importadas libres de derechos en el proceso de fabricación, y el importe del crédito no se calcula en función de los insumos realmente utilizados. Por otra parte, no existe ningún sistema o procedimiento que permita verificar qué insumos se utilizan en el proceso de fabricación del producto exportado o si se ha producido un pago excesivo de los derechos de importación a efectos de lo dispuesto en el anexo I, letra i), y en los anexos II y III del Reglamento de base. Por último, los productores exportadores pueden beneficiarse del sistema DEPB independientemente de si importan o no insumos. Para obtener el beneficio, basta simplemente con que un exportador exporte mercancías, sin tener que demostrar que había importado insumos. Así, incluso los exportadores que adquieren todos sus insumos en el mercado interior y no importan mercancías que puedan utilizarse como tales pueden también beneficiarse de las ventajas otorgadas por el sistema DEPB.
e) Cálculo del importe de la subvención
(32)
De conformidad con el artículo 2, punto 2, y con el artículo 5 del Reglamento de base, el importe de las subvenciones sujetas a medidas compensatorias se calculó en términos del beneficio obtenido por el beneficiario durante el período de la investigación de reconsideración. A este respecto, se consideró que el beneficiario obtenía el beneficio en el momento de efectuar una transacción de exportación acogida al sistema. En ese momento, el Gobierno de la India puede condonar los derechos de aduana, lo cual constituye una contribución financiera a efectos del artículo 2, punto 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base.
(33)
Por ello, se considera adecuado evaluar el beneficio del sistema DEPB como la suma de los créditos obtenidos en todas las transacciones de exportación acogidas al sistema durante el período de investigación. La empresa alegó que el tipo aplicable al sistema DEPB se había reducido de un 11 % a un 8 % con efecto a partir del 26 de mayo de 2005; es decir, que este cambio se sitúa fuera del período de la investigación de reconsideración; por tanto, no se pudieron comprobar los efectos ni la pertinencia de este cambio, y se tuvo que rechazar la alegación de conformidad con el artículo 5 del Reglamento de base.
(34)
Los costes necesariamente afrontados para obtener la subvención se dedujeron de los créditos recibidos para obtener los importes de la subvención en el numerador, de conformidad con el artículo 7, apartado 1, letra a), del Reglamento de base.
(35)
De conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, el importe de la subvención se repartió entre el volumen total de negocios de las exportaciones durante el período de la investigación de reconsideración como denominador adecuado, ya que la subvención depende de la cuantía de las exportaciones y no fue concedida en función de las cantidades fabricadas, producidas, exportadas o transportadas. Garware se benefició de este sistema durante el período de investigación y obtuvo subvenciones del 10,3 %.
3. Sistema de unidades orientadas a la exportación (EOUS)/Sistema de zonas económicas especiales (SEZS)
a) Fundamento jurídico
(36)
Los pormenores de estos sistemas figuran en los capítulos 6 (EOUS) y 7 (SEZS), respectivamente, de la Política EXIM 2002-2007 y del HOP I 2002-2007.
b) Condiciones de admisión
(37)
Puesto que Garware no utilizó ninguno de estos sistemas durante el período de investigación, no resulta necesario realizar un análisis de la sujeción a medidas compensatorias de los mismos.
4. Sistema de bienes de capital para fomentar la exportación (sistema EPCG)
a) Fundamento jurídico
(38)
La descripción detallada del sistema EPCG figura en el capítulo 5 de la Política EXIM 2002-2007 y en el capítulo 5 del HOP I 2002-2007.
b) Condiciones de admisión
(39)
Pueden acogerse al sistema los productores exportadores y los comerciantes exportadores «vinculados» a fabricantes y proveedores de servicios de apoyo. Se constató que Garware se había beneficiado de este sistema durante el período de investigación.
c) Puesta en práctica
(40)
A reserva de una obligación de exportación, se permite a una empresa importar bienes de capital (bienes de capital nuevos y, desde abril de 2003, de segunda mano de hasta un máximo de 10 años) a un tipo reducido de derecho. A este fin, el Gobierno de la India, previa solicitud y pago de una tasa, expide una licencia con arreglo al EPCG. Desde abril de 2000 el sistema contempla la aplicación de un tipo reducido de derecho de importación del 5 % a todos los bienes de capital importados con arreglo al sistema. Para satisfacer la obligación de exportación, los bienes de capital importados deben utilizarse para fabricar una determinada cantidad de mercancías destinadas a la exportación durante un período establecido.
d) Conclusión sobre el sistema EPCG
(41)
El sistema EPCG proporciona subvenciones a efectos del artículo 2, punto 1, letra a), inciso ii), y del artículo 2, punto 2, del Reglamento de base. La reducción del derecho constituye una contribución financiera del Gobierno de la India, ya que esta concesión reduce los ingresos por derechos normalmente exigibles por este Gobierno. Por otra parte, la reducción de derechos supone un beneficio para el exportador, ya que los derechos ahorrados en el momento de la importación mejoran su liquidez.
(42)
Por otra parte, el sistema EPCG depende jurídicamente de la cuantía de las exportaciones, ya que las licencias no pueden ser obtenidas sin un compromiso para exportar. En consecuencia, es específico y está sujeto a medidas compensatorias de conformidad con el artículo 3, apartado 4, letra a), del Reglamento de base.
(43)
Dicho sistema no puede considerarse un sistema admisible de devolución de derechos o de devolución en casos de sustitución a efectos del artículo 2, punto 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base. Los bienes de capital no están contemplados por los sistemas autorizados, tal como se expone en el anexo I, letra i), del Reglamento de base, porque no se utilizan en la fabricación de los productos exportados.
e) Cálculo del importe de la subvención
(44)
El numerador se estableció de la forma descrita a continuación: el importe de la subvención se calculó, de conformidad con el artículo 7, apartado 3, del Reglamento de base, a partir del derecho de aduana no pagado por los bienes de capital importados repartidos a lo largo de un período que refleja el período normal de amortización de dichos bienes de capital en la industria de película PET. A este importe se añadió el interés con el fin de reflejar el valor total del beneficio a lo largo del tiempo. Se dedujeron los gastos que fue necesario afrontar para recibir la subvención, de conformidad con el artículo 7, apartado 1, letra a), del Reglamento de base.
(45)
De conformidad con el artículo 7, apartados 2 y 3, del Reglamento de base, el importe de esta subvención fue repartido entre el volumen de negocios de exportación generado durante el período de la investigación de reconsideración (denominador), ya que la subvención depende de la cuantía de las exportaciones. La subvención recibida por Garware asciende a un 1,8 %.
5. Sistema de exención del impuesto sobre la renta
a) Fundamento jurídico
(46)
El fundamento jurídico de este sistema se recoge en la Ley del Impuesto sobre la Renta de 1961, que se modifica anualmente mediante la Ley de Finanzas. Esta última fija cada año la base para la recaudación de impuestos, así como varias exenciones y deducciones que pueden solicitarse. Las empresas exportadoras pueden solicitar exenciones del impuesto sobre la renta al amparo de las secciones 10A, 10B y 80HHC de la Ley del Impuesto sobre la Renta de 1961.
b) Puesta en práctica
(47)
Puesto que Garware no obtuvo ningún beneficio al amparo de este sistema, no resulta necesario realizar un análisis de la sujeción a medidas compensatorias de este sistema.
6. Sistema de crédito de exportación (ECS)
a) Fundamento jurídico
(48)
Los pormenores del sistema figuran en la Circular general IECD no 5/04.02.01/2002-03 (Crédito de exportación en divisas) y en la Circular general IECD no 10/04.02.01/2003-04 (Crédito de exportación en rupias) del Banco de Reserva de la India, que se dirige a todos los bancos comerciales de la India.
b) Condiciones de admisión
(49)
Los exportadores fabricantes y los exportadores comerciantes pueden acogerse a este sistema. Se constató que Garware se había beneficiado de este sistema durante el período de investigación.
c) Puesta en práctica
(50)
Con arreglo a este sistema, el Banco de Reserva de la India establece límites máximos obligatorios para los tipos de interés aplicables a los créditos de exportación, tanto en rupias indias como en divisas, que los bancos comerciales pueden aplicar a un exportador «con vistas a suministrar crédito a los exportadores a tipos internacionalmente competitivos». El sistema de crédito de exportación se compone de dos subsistemas, el sistema de crédito de exportación anterior al envío [Pre-Shipment Export Credit Scheme (packing credit)], que incluye los créditos concedidos a un exportador para financiar la compra, la transformación, la fabricación, el envasado y/o el envío de las mercancías antes de la exportación, y el sistema de crédito de exportación posterior al envío (Post-Shipment Export Credit Scheme), que concede créditos de explotación con el objetivo de financiar los créditos destinados a la exportación. El Banco de Reserva de la India también insta a los bancos a proporcionar cierta cantidad de su crédito bancario neto con vistas a la financiación de la exportación.
(51)
Con arreglo a estas Circulares generales del Banco de Reserva de la India, los exportadores pueden obtener créditos de exportación a tipos preferenciales de interés comparados con los tipos de interés para los créditos comerciales ordinarios (créditos de caja), que vienen determinados exclusivamente por las condiciones del mercado.
d) Conclusión sobre el sistema de crédito de exportación
(52)
En primer lugar, al reducir los costes financieros en comparación con los tipos de interés del mercado, los tipos preferenciales de interés mencionados otorgan a estos exportadores un beneficio en el sentido del artículo 2, punto 2, del Reglamento de base. Pese al hecho de que los créditos preferenciales con arreglo al sistema de crédito de exportación son concedidos por bancos comerciales, este beneficio es una contribución financiera de un poder público en el sentido del artículo 2, punto 1, letra a), inciso iv), del Reglamento de base. El Banco de Reserva de la India es un organismo público, por lo que encaja con la definición de «poderes públicos» establecida en el artículo 1, apartado 3, del Reglamento de base, e insta a los bancos comerciales a conceder una financiación preferencial a las empresas exportadoras. Tal financiación equivale a una subvención que es específica y está sujeta a medidas compensatorias, dado que los tipos preferenciales de interés están supeditados a la cuantía de las exportaciones, según se dispone en el artículo 3, apartado 4, letra a), del Reglamento de base.
e) Cálculo del importe de la subvención
(53)
El importe de la subvención ha sido calculado sobre la base de la diferencia entre el interés pagado por los créditos de exportación utilizados durante el período de la investigación y el importe pagadero si fueran aplicables los mismos tipos de interés que para los créditos comerciales ordinarios utilizados por la empresa. De conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, el importe de la subvención (numerador) se distribuyó entre el total del volumen de negocios de exportación durante el período de la investigación de reconsideración (denominador), ya que la subvención está supeditada a la cuantía de las exportaciones y no se concede en función de las cantidades fabricadas, producidas, exportadas o transportadas. Garware se benefició del sistema de crédito de exportación y obtuvo una subvención del 1,2 %.
7. Certificado de reposición con franquicia de derechos
a) Fundamento jurídico
(54)
El fundamento jurídico de este sistema figura en los apartados 4.2.1 a 4.2.7. de la Política EXIM 2002-2007 y en los apartados 4.31 a 4.36 del HOP I 2002-2007.
b) Puesta en práctica
(55)
Puesto que Garware no obtuvo ningún beneficio al amparo de este sistema, no resulta necesario realizar un análisis de la sujeción a medidas compensatorias de este sistema.
III. Sistemas regionales
a) Fundamento jurídico
(56)
Para fomentar el traslado de las industrias a zonas menos desarrolladas del Estado, desde 1964 el Gobierno de Maharashtra concede incentivos a unidades de nueva expansión creadas en las regiones en desarrollo de este Estado mediante un sistema normalmente conocido como Package Scheme of Incentives (sistema de incentivos). El sistema se ha modificado varias veces desde su introducción; el «sistema de 1993» se aplicó desde el 1 de octubre de 1993 al 31 de marzo de 2001, mientras que la última modificación, el «sistema de 2001», se introdujo el 31 de marzo de 2001 y se prevé que permanezca en vigor hasta el 31 de marzo de 2006. El PSI del Gobierno de Maharashtra se compone de varios subsistemas; los principales son la exención del impuesto local sobre las ventas y el reembolso del impuesto sobre el consumo.
b) Condiciones de admisión
(57)
Para poder acceder a las subvenciones, las empresas deben invertir en zonas menos desarrolladas creando un nuevo establecimiento industrial o efectuando una inversión de capital de gran envergadura para la expansión o la diversificación de un establecimiento industrial existente. Estas regiones están clasificadas en diferentes categorías en función de su desarrollo económico (por ejemplo, regiones poco desarrolladas, regiones muy poco desarrolladas, regiones sin desarrollar). El principal criterio para establecer la cuantía de los incentivos es la región en que está establecida o va a establecerse la empresa y la magnitud de la inversión.
c) Puesta en práctica
(58)
Exención del impuesto local sobre las ventas: las mercancías están normalmente sujetas al impuesto central sobre las ventas (para ventas de un Estado a otro) o al impuesto estatal sobre las ventas (para las ventas dentro de un Estado) a distintos niveles, que varían en función del Estado o los Estados en los que se llevan a cabo las transacciones. No hay impuestos sobre las ventas por la importación o exportación de mercancías, mientras que las ventas interiores están sometidas al impuesto sobre las ventas a los tipos aplicables. Al amparo del sistema de exención, las unidades designadas no están obligadas a recaudar ningún impuesto sobre las ventas por sus transacciones comerciales. Igualmente, las unidades designadas están exentas del pago del impuesto local sobre las ventas por la adquisición de mercancías a un proveedor que, por su parte, tenga acceso a este sistema. Aunque la transacción de venta no supone beneficio alguno para la unidad designada que vende, la transacción de compra supone un beneficio para la unidad designada que compra. Se constató que Garware se había beneficiado de esta exención durante el período de investigación.
(59)
Reembolso del impuesto sobre el consumo: el derecho sobre el consumo es un impuesto recaudado por las autoridades locales de la India, entre los que se encuentra el Gobierno de Maharashtra, sobre las mercancías que cruzan los límites territoriales de una ciudad o de un distrito. Las empresas industriales tienen derecho a que el Gobierno de Maharashtra les reembolse el impuesto sobre el consumo si sus instalaciones están situadas en determinadas ciudades y distritos específicos del territorio de ese Estado. El importe total que puede devolverse está restringido al 100 % de la inversión de capital fijo. Se constató que Garware se había beneficiado de este reembolso durante el período de investigación.
d) Conclusión sobre el PSI del Gobierno de Maharashtra
(60)
El PSI del Gobierno de Maharashtra suministra subvenciones a efectos del artículo 2, punto 1, letra a), inciso ii), y del artículo 2, punto 2, del Reglamento de base. Los dos subsistemas examinados constituyen una contribución financiera del Gobierno de Maharashtra, ya que esta concesión reduce los ingresos normalmente exigibles por este Gobierno. Además, esta exención o reembolso supone un beneficio para la empresa, al mejorar su liquidez.
(61)
La empresa alegó que el impuesto sobre las ventas se suprimió el 1 de abril de 2005 y que el Gobierno de Maharashtra introdujo, a partir de esta fecha, un sistema similar al del «impuesto sobre el valor añadido», con arreglo al cual la empresa está obligada a pagar el tipo íntegro. Sin embargo, el cambio alegado tuvo lugar después de finalizado el período de investigación, y, por tanto, no se pudieron comprobar los efectos ni la pertinencia de este cambio. En cualquier caso, no se presentaron pruebas pertinentes relativas al sistema y a las obligaciones de la empresa con arreglo al mismo. De conformidad con el artículo 5 del Reglamento de base, se rechaza esta alegación.
(62)
El sistema sólo está disponible para las empresas que han invertido en ciertas zonas geográficas designadas dentro de la jurisdicción del Estado de Maharashtra. No pueden acogerse a él empresas situadas fuera de estas zonas. El nivel de beneficios difiere según la zona de que se trate. El sistema es específico de conformidad con el artículo 3, apartado 2, letra a), y del artículo 3, apartado 3, del Reglamento de base y, por tanto, está sujeto a derechos compensatorios.
e) Cálculo del importe de la subvención
(63)
Con respecto a la exención del impuesto, el importe de la subvención se calculó sobre la base del importe del impuesto sobre las ventas normalmente devengado durante el período de la investigación de reconsideración, pero que permaneció sin pagar con arreglo a este sistema. Igualmente, en lo que respecta al impuesto sobre el consumo, el beneficio para el exportador se calculó como el importe de dicho impuesto reembolsado durante el período de investigación. De conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, estos importes de la subvención (numerador) fueron repartidos entre las ventas totales durante el período de la investigación de reconsideración (denominador), ya que la subvención no depende de la exportación, ni se concedió en función de las cantidades fabricadas, producidas, exportadas o transportadas. Durante este período, Garware se benefició de estos sistemas y obtuvo subvenciones que ascendieron al 1,6 %.
IV. Importe de las subvenciones sujetas a derechos compensatorios
(64)
El importe de las subvenciones sujetas a derechos compensatorios determinado de conformidad con las disposiciones del Reglamento de base, expresadas ad valorem, para el productor exportador investigado, asciende al 14,9 %. Este importe de subvención excede el umbral mínimo mencionado en el artículo 14, apartado 5, del Reglamento de base.
(en %)
Sistema
DEPB
EPCG
ECS
PSI del GOM
Total
Garware
10,3
1,8
1,2
1,6
14,9
(65)
Por tanto, con arreglo al artículo 19 del Reglamento de base, se considera que las medidas actualmente vigentes ya no son suficientes para contrarrestar las subvenciones sujetas a derechos compensatorios que están causando perjuicio a la industria de la Comunidad.
V. Carácter duradero del cambio de circunstancias en relación con las subvenciones
(66)
De conformidad con el artículo 19, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó si la continuación de la medida en vigor no sería suficiente para contrarrestar la subvención sujeta a derechos compensatorios que está causando perjuicio.
(67)
Se estableció que, durante el período de investigación, Garware continuó beneficiándose de las subvenciones sujetas a medidas compensatorias concedidas por las autoridades indias. Además, el margen de subvención comprobado durante la presente reconsideración es considerablemente superior al establecido durante la investigación original. Los sistemas de subvención analizados conceden beneficios recurrentes. Con excepción del sistema DEPB y del reembolso del impuesto sobre el consumo, no se ha alegado que estos programas vayan a ser eliminados o modificados en un futuro próximo. Según Garware, está previsto que el sistema que sustituirá al sistema DEPB entre en vigor el 1 de abril de 2006; no obstante, no aportó confirmación de si, en efecto, se había producido el cambio. En su momento, habrá que evaluar la situación derivada de la sustitución del sistema DEPB por un sistema supuestamente «compatible con la OMC» sobre el cual la Comisión no tiene información. En ausencia de documentos que acrediten la sustitución del sistema DEPB, se considera que, a efectos de la presente reconsideración, el sistema DEPB sigue vigente. La empresa tampoco proporcionó ningún detalle sobre el sistema similar al del impuesto sobre el valor añadido que, según alegó, sustituyó al impuesto sobre las ventas del Gobierno de Maharashtra después de finalizado el período de investigación, y, por tanto, se considera que, a efectos de la presente reconsideración, el sistema del impuesto sobre las ventas sigue vigente.
(68)
Puesto que se ha demostrado que la empresa recibe subvenciones por un importe mucho más elevado que antes, y que es probable que siga recibiendo subvenciones por un importe más elevado que el establecido en la investigación original, se concluye que la continuación de la medida existente no es suficiente para contrarrestar la subvención sujeta a derechos compensatorios que está causando perjuicio y que, por tanto, debería modificarse el nivel de las medidas a fin de reflejar la nueva situación.
VI. Conclusión
(69)
A la vista de las conclusiones alcanzadas respecto del nivel de subvención de Garware y de la insuficiencia de las actuales medidas para contrarrestar las subvenciones sujetas a derechos compensatorios, debe modificarse el derecho compensatorio sobre las importaciones del producto afectado de Garware con objeto de reflejar el nuevo nivel de subvenciones establecido.
(70)
El derecho compensatorio modificado indicado en el considerando 72 se estableció con arreglo al nuevo índice de subvención establecido durante la presente reconsideración, puesto que el margen de perjuicio calculado en la investigación original sigue siendo más elevado.
(71)
Dado que, de acuerdo con el artículo 24, apartado 1, del Reglamento de base, y el artículo 14, apartado 1, del Reglamento (CE) no 384/96, ningún producto podrá estar sometido a la vez a derechos antidumping y a derechos compensatorios con el fin de afrontar una misma situación derivada de la existencia de dumping o de la concesión de subvenciones a la exportación, el derecho compensatorio establecido como resultado de la presente investigación de reconsideración correspondiente a las subvenciones a la exportación (13,3 %) se deducirá del derecho antidumping impuesto a Garware con arreglo al Reglamento (CE) no 1676/2001. A raíz de la modificación de este último, introducida mediante el Reglamento (CE) no 366/2006, se estableció para Garware un margen de dumping del 20,1 %. De este importe, se dedujo un 2,7 % para reflejar el derecho compensatorio entonces vigente correspondiente a las subvenciones de exportación, y, en consecuencia, se impuso a esta empresa un derecho antidumping del 17,4 %. Como resultado de la presente reconsideración, se deducirá otro 10,6 % de su derecho antidumping individual, para reflejar el derecho compensatorio correspondiente a las subvenciones de exportación comprobadas; por tanto, esta cuantía debe deducirse del derecho antidumping impuesto a Garware, que queda establecido en un 6,8 %.
(72)
Sobre esta base, los importes del derecho definitivo propuesto en relación con Garware, expresados sobre el precio cif del producto no despachado de aduana en la frontera comunitaria, son los siguientes:
(en %)
Margen de la subvención de exportación
Margen total de subvención
Margen de dumping
Derecho compensatorio (CVD)
Derecho AD
Tipo total del derecho
Garware
13,3
14,9
20,1
14,9
6,8
21,7
(73)
Se comunicaron los hechos y las consideraciones en los que se iba a basar la propuesta de recomendación de modificación de las medidas vigentes a Garware, al Gobierno de la India y a los demandantes, que tuvieron la posibilidad de presentar sus observaciones. Ni Garware ni el Gobierno de la India presentaron observaciones; las observaciones de los demandantes reflejan su acuerdo con las conclusiones a que ha llegado la Comisión.
(74)
Los tipos de derechos antidumping y derechos compensatorios de la empresa particular especificados en el presente Reglamento se establecieron sobre la base de los resultados de las investigaciones que condujeron a la adopción del Reglamento (CE) no 367/2006 y del Reglamento (CE) no 366/2006, así como sobre los resultados de la presente reconsideración y reflejan la situación comprobada durante la presente reconsideración en relación con Garware. Estos tipos de derecho (en contraste con el derecho de ámbito nacional aplicable a «todas las demás empresas») se aplican por lo tanto exclusivamente a las importaciones de productos originarios del país afectado y fabricados por estas empresas y, en consecuencia, por las entidades jurídicas mencionadas específicamente. Los productos importados fabricados por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre y dirección, incluidas las entidades relacionadas con las mencionadas específicamente, no pueden beneficiarse de estos tipos y estarán sujetos al tipo de derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(75)
Cualquier solicitud de aplicación de estos tipos de derechos antidumping y derechos compensatorios para esta empresa en particular (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o venta) deberá dirigirse inmediatamente a la Comisión (9) junto con toda la información pertinente, en especial cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción y las ventas interiores y de exportación derivada, por ejemplo, del cambio de nombre o de la creación de entidades de producción o venta mencionados.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
El artículo 1, apartado 2, del Reglamento (CE) no 367/2006 se sustituye por el texto siguiente:
«2. El tipo del derecho aplicable al precio neto, franco frontera de la Comunidad, antes del despacho de aduana, para las importaciones de productos fabricados en la India por las empresas que figuran a continuación, será el siguiente:
País
Empresa
Derecho definitivo (%)
Código TARIC adicional
India
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
12,0
A026
India
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
12,5
A027
India
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
14,9
A028
India
India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A029
India
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A030
India
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
8,7
A031
India
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
19,1
A032
India
Todas las demás empresas
19,1
A999».
Artículo 2
El artículo 1, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1676/2001 se sustituye por el texto siguiente:
«2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto, franco frontera de la Comunidad, antes del despacho de aduana, será el siguiente para los productos procedentes de:
País
Empresa
Derecho definitivo (%)
Código TARIC adicional
India
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
17,3
A026
India
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
0,0
A027
India
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
6,8
A028
India
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
0,0
A030
India
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
18,0
A031
India
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
0,0
A032
India
Todas las demás empresas
17,3
A999
Corea del Sur
Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Korea
0,0
A244
Corea del Sur
SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, Korea
7,5
A224
Corea del Sur
Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, Korea
0,0
A222
Corea del Sur
HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, Korea
7,5
A226
Corea del Sur
Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, Korea
7,5
A225
Corea del Sur
KP Chemical Corporation, No. 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, Korea
7,5
A223
Corea del Sur
Todas las demás empresas
13,4
A999».
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 25 de agosto de 2006.