32006R1583
L 294/2
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1583/2006 НА СЪВЕТА
от 23 октомври 2006 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на етаноламини с произход от Съединените американски щати
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основен регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, представено след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
През февруари 1994 г. Съветът наложи с Регламент (ЕО) № 229/94 (2) окончателни антидъмпингови мита върху вноса на етаноламини („разглеждан продукт“) с произход от Съединените американски щати (САЩ). Митата бяха във формата на променливи мита на основата на минималните цени за трите вида етаноламини, а именно моноетаноламин (MEA), диетаноламин (DEA) и триетаноламин (TEA).
(2)
След искане от страна на Conseil européen des fédérations de l'industrie chimique (CEFIC) Комисията беше сезирана през м. февруари 1999 г. с искане за преразглеждане изтичането на срока на мерките и за междинно преразглеждане, депозирано в съответствие с член 11, параграфи 2 и 3 от основния регламент. С Регламент (ЕО) № 1603/2000 (3) Съветът приключи това преразглеждане и наложи окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на етаноламини с произход от САЩ. Формата на мерките беше променена в специфично фиксирано мито на тонове, независимо от вида. Две от трите дружества, които се възползваха от индивидуалното антидъмпингово мито, бяха Dow Chemical Company и Union Carbide Corporation.
(3)
След прехвърляне на производството на етаноламин на Dow Chemical Company към дружеството INEOS LLC, индивидуалното антидъмпингово мито в размер на 69,40 EUR за тон, приложимо към Dow Chemical Company, беше вменено на INEOS LLC (4). Но след като на 6 февруари 2001 г. Dow Chemical Company придоби всички акции на Union Carbide Corporation - дружество, което се възползваше от индивидуално антидъмпингово мито в размер на 59,25 EUR на тон, Dow Chemical Company продължава да работи в областта на производството на етаноламини. Union Carbide Corporation все още съществува, но вече е част от групата на Dow Chemical Company и няма самостоятелна производствена дейност.
2. Искане за преразглеждане на изтичане на срока на мерките
(4)
След публикуването през ноември 2004 г. на известие за предстоящо изтичане на срока на антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на етаноламини с произход от САЩ (5), комисията беше сезирана с искане за преразглеждане, съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(5)
Искането беше депозирано от CEFIC от името на производители, които представляват голяма част, в случая над 75 % от общото производство на етаноламин в Общността.
(6)
Искането се базираше на обстоятелството, че изтичането на срока на мерките има вероятност да доведе до продължаване или повторна поява на дъмпинг и вреди за производството на Общността. След като установи, след консултация с консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства за предприемане на преразглеждане на изтичане на срока на мерките, Комисията започна чрез известие за образуване (6) разследване съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
3. Разследване
(7)
Службите на Комисията официално уведомиха производителите в Общността, производителите износители в САЩ, вносители/търговци, производствата потребители, за които е известно, че са заинтересовани, както и органите на САЩ за започване на преразглеждането. Заинтересованите страни получиха възможността да представят писмени становища и да поискат изслушване в посочените в известието за образуване на разследване срокoве.
(8)
Службите на Комисията разпратиха въпросници на всички известни заинтересовани страни и на тези, поискали да получат въпросници, в посочените в известието за образуване на разследване срокoве.
(9)
Комисията освен това даде възможност на пряко заинтересованите страни да представят писмени становища и да поискат изслушване в посочените в известието за образуване на разследване срокoве.
(10)
Отговори на въпросниците бяха получени от двама производители износители от САЩ и девет свързани с тях вносители в Общността, един свързан вносител в Швейцария, трима производители в Общността (производители заявители в Общността) и един промишлен потребител в Общността. Един производител в Общността не даде изчерпателни отговори на въпросника, а представи само обобщена информация, а двама промишлени потребители в Общността представиха писмени становища.
(11)
Службите на Комисията потърсиха и провериха цялата необходима информация за установяване на вероятността от продължаване или повторна поява на дъмпинг и вреди и за определяне на интереса на Общността. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
a)
производители заявители в Общността:
BASF AG, Ludwigshafen, Германия
Innovene Europe Ltd, Staines, Обединеното кралство
SASOL GmbH, Marl, Германия;
б)
производители износители в САЩ:
The Dow Chemical Company, Midland, Michigan и Houston, Texas, САЩ;
в)
свързани вносители в Общността:
Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Испания
INEOS Oxide Ltd, Antwerp, Белгия;
г)
свързан вносител в Швейцария:
Dow Europe GmbH, Horgen, Швейцария;
д)
промишлени потребители в Общността:
Degussa Goldschmidt Espana SA, Granollers, Испания.
4. Период на разследване
(12)
Разследването относно вероятността от продължаване или повторна поява на дъмпинга и вредите обхвана периода от 1 юли 2004 г. до 30 юни 2005 г. (наричан по-долу „период на разследване“). Разследването на тенденциите свързани с оценката на вероятността от продължаване или повторна поява на вредите обхвана периода от 1 януари 2002 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглеждан период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(13)
Разглежданият продукт е същият, като този, който е бил предмет на предишните разследвания. Етаноламините се получават чрез производство на етиленов оксид (ЕО), като той на свой ред е резултат на реакция между етилен и кислород с амоняк. Този синтез води до три конкурентни реакции и до три различни вида етаноламин: моноетаноламин (MEA), диетаноламин (DEA) и триетаноламин (TEA), в зависимост от броя на връзките на ЕО. Максималният брой комбинации се ограничава от броя на водородните атоми в амоняка, т.е. три. Пропорциите на трите вида в общата продукция се определят от модела на производствения обект, но в известна степен могат да се контролират чрез съотношението амоняк/ЕО (моларно съотношение). В Общността производствените обекти обикновено използват нафта като енергоносител, докато в САЩ обектите са на природен газ.
(14)
Разглежданият продукт се използва като междинен продукт и/или добавка за повърхностноактивни вещества, използвани в перилни препарати и продукти за лична хигиена, козметични средства, торове и препарати за растителна защита (глифосат), антикорозионни вещества, смазочни масла, средства за апретура в текстила и омекотители на тъкани (естерквати), химикали във фотографията, хартиената и металообработващата промишленост, както и като помощно средство за смилане и свързване в производството на цимент и в продуктите за пречистване на газта (омекотяване на газта чрез отделяне на киселините). От края на 2004 г. и началото на 2005 г. продуктът все по-широко се използва за обработка на дървесина. Накрая, продуктът може да се използва и от самите производители или от свързани с тях производители в производството на етиленови амини.
2. Подобен продукт
(15)
Както при предишните разследвания, беше установено, че разглежданият продукт, произвеждан в САЩ и продаван в Общността, е идентичен от гледна точка на физическите и техническите си характеристики с продукта, произвеждан и продаван в Общността от производителите в Общността и че няма разлика в употребата на тези продукти. Освен това беше установено, че разглежданият продукт, произвеждан в САЩ и продаван в Общността, е идентичен с продавания на вътрешния пазар в САЩ. Следователно всички тези продукти трябва да се разглеждат като сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНА ПОЯВА НА ДЪМПИНГ
(16)
Съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали в момента се реализира дъмпинг и, ако е така, дали има вероятност изтичането на срока на мерките да доведе до продължаване или повторна поява на дъмпинг.
1. Предварителни бележки
(17)
От четиримата посочени в жалбата производители износители от САЩ, двама сътрудничиха в разследването.
(18)
Двамата производители износители, които оказаха съдействие на разследването, представляваха 100 % от вноса в Общността през периода на разследване, който възлизаше на 41 000 тона. Вносът в Общността на разглеждания продукт с произход от САЩ заемаше 16,7 % от потреблението в Общността през периода на разследване в сравнение с 29 % през предишния период на разследване (1998 г.).
2. Дъмпингов внос през периода на разследване
(19)
По отношение на двамата оказали съдействие производители износители от САЩ, беше установена нормална стойност за всеки вид от разглеждания продукт на основата на платената или дължимата цена на вътрешния пазар на САЩ от несвързани клиенти съгласно член 2, параграф 1 от основния регламент, тъй като беше установено, че тези продажби са извършени в достатъчни количества и в обичайния ход на търговската дейност.
(20)
Както при първоначалното и предишното разследване и при това разследване се потвърди, че двамата оказали съдействие производители износители от САЩ изнасят разглеждания продукт в Общността чрез свързани фирми. Следователно и в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, беше конструирана износна цена на основата на цената, на която внесените продукти са първоначално препродадени на независим купувач в Общността. Бяха взети предвид всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, включително при продажбата, общи и административни разходи и печалбата, реализирана в Общността от дружествата вносители през периода на разследване.
(21)
Нормалната стойност беше сравнена със средните износни цени за всеки вид от разглеждания продукт на основата на франко завода и при същото равнище на търговия. Съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент и за да се гарантира справедливо сравнение, бяха отчетени разликите във факторите, за които се твърдеше и се доказа, че влияят върху цените и тяхната сравнимост. Бяха направени корекции за вътрешния и морсия транспорт, разсрочени отстъпки, разходи за обработка и опаковане, кредитни разходи и вносни мита, които бяха приспаднати от препродажните цени, за да се получи цена франко завода.
(22)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж беше определен по видове на продукта на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената износна цена при същото равнище на търговия. Сравнението разкри наличие на дъмпинг през периода на разследване, макар и на по-ниско равнище, отколкото установения при предишното разследване. Среднопретегленият дъмпингов марж, изразен като процент от CIF цената на границата на Общността беше 4,8 % за INEOS и 20,3 % за Dow Chemical.
3. Развитие на вноса при отмяна на мерките
(23)
След анализа за наличие на дъмпинг през периода на разследване беше проверена вероятността от продължаване на дъмпинга.
(24)
Отмяната на мерките ще даде възможност на износителите да намалят износните си цени. Намаляването на износните цени ще направи американските продукти по-привлекателни на пазара на Общността. Ако износните цени се намалят пропорционално с равнището на митата, наблюдаваните през периода на разследване дъмпингови маржове ще бъдат 13,4 % за INEOS и 28,3 % за Dow Chemical.
(25)
Изчислено е, че неизползваните производствени мощности в САЩ през периода на разследване са около 90 000 тона. Изчислението се основава на базата на информация от двамата оказали съдействие производители износители, както и от водещи пазарни списания. В сравнение с въведена обща мощност в САЩ, изчислена на 650 000 тона общият размер на удовлетворено търсене и целево предназначение е 560 000 тона, което означава натоварване на мощностите от 86 %, което е твърде ниско с оглед на благоприятните пазарни условия през периода на разследване. Сравнително ниската степен на използване на мощностите е последица от оперативни проблеми в някои производствени обекти. Свободните мощности от 90 000 тона следва да се сравнят с обема на износ от САЩ за Общността през периода на разследване (41 088 тона) и общото потребление в Общността (246 670 тона). С други думи, съществува значителен потенциал за увеличаване на износа от САЩ и завземане на голяма част от пазара на Общността. Склонността към увеличен износ в Общността се засилва още повече от текущото разширяване на мощностите с 45 000 тона през 2006 г. в Мексико и Бразилия, които представляват важни износни пазари за производителите в САЩ.
(26)
В заключение има известно количество свободни мощности на разположение, които могат да се използват за производство на повече етаноламини и за продажбата им на пазара на Общността, ако бъдат премахнати мерките.
(27)
Пазарът на етаноламини се характеризира с активно нарастване на търсенето на DEA през периода 2000-2001 г. поради използването на DEA за производство на глифосатни хербициди, които се използват в процес на създаване на условия за генно модифицираните култури да развият устойчивост към такива хербициди. Търсенето на TEA се определя конкретно от употребата му в производството на цимент и от производители на омекотители за тъкани. От 2004 г. пазарът на MEA се увеличава значително след влязлата на 1 януари 2005 г. наредба в САЩ, която забранява използването на алтернативни продукти на метална основа за обработка на дървесина и води според разчетите до допълнително търсене на MEA в размер на 80 000 тона. Следователно световните равнища на цените на етаноламините са високи поради голямото търсене.
(28)
Разследването разкри, че цените на вътрешния пазар в САЩ са средно по-високи от средните продажни цени на пазара на Общността. Промишлените потребители видимо получават сходни условия на двата пазара, тъй като често пъти те са многонационални компании, които договарят доставките си в световен мащаб и подбират доставчици, които са в състояние да осигурят доставки от подобен мащаб. Цените на всички видове етаноламини на вътрешния пазар в САЩ обаче се оказаха по-високи за търговците и дистрибуторите. Този вид продажби на вътрешния пазар в САЩ обикновено се извършва според договорени в момента условия, докато продажбите на пазара на Общността по-скоро се реализират на основата на договори с определен срок. Това означава, че продажните цени в Общността се определят за по-дълъг период и са по-стабилни.
(29)
Продажбите на търговци и дистрибутори от двамата оказали съдействие производители износители представляват само 13 % от продадените обеми на пазара в САЩ и 32 % от продажбите на пазара на Общността, но вътрешните цени в САЩ са средно с 35 % по-високи от цените в Общността при същото равнище на търговия. Това обстоятелство подкрепя заключението, че с оглед на моментния характер на продажбите на търговци и дистрибутори вътрешните цени в САЩ по-бързо се приспособяват към ценови колебания. Следователно при условията на нарастващи цени вътрешните цени в САЩ най-често са относително по-високи от цените в Общността. От друга страна, тона равнище на търговия представлява по-малката част от продажбите както на вътрешния пазар в САЩ, така и на пазара на Общността.
(30)
За промишлените потребители, които представляват мнозинството от клиентите, прекратяването на мерките вероятно няма да повлияе върху равнището на цените, по които етаноламините се продават на пазара на Общността, тъй като беше отбелязано, че бремето на мерките се поема от производителите износители в САЩ. При този вариант те могат да постигнат по-рентабилни продажби и ще имат стимул да увеличат износа за пазара на Общността. Тези промишлени потребители обаче могат да използват отмяната на мерките като средство в преговорите за намаляване на цените както за производителите износители в САЩ, така и за производството на Общността.
(31)
Износните цени на разглеждания продукт за останалите основни износни пазари, а именно Канада и Южна Америка, не следват определен модел. Продажните цени понякога са по-високи, друг път по-ниски, отколкото в САЩ и на пазара на Общността, в зависимост от условията на продажбата. Доставените по-малки количества обикновено се свързват с по-високи продажни цени.
(32)
Може да се обобщи, че за двамата оказали съдействие производители износители пазарът в САЩ по принцип продължава да бъде най-важният пазар за техните продажби. Но тъй като през периода на разследване се изнасят 17 % от продукцията, продажбите в Общността и останалата част от света продължават да играят важна роля при цялостното натоварване и рентабилността на действащите производствени мощности.
(33)
В краткосрочен план по отношение на двамата оказали съдействие производители в САЩ може да се очаква, че обемът на техния износ ще се запази най-малкото стабилен. Всъщност дори при запазване на мерките и независимо от привлекателността на американския пазар, те продължават да обслужват клиентите си в Общността. Намаляване на обема на износа може евентуално да се очаква от американския производител INEOS след придобиването на Innovene с производствените му мощности в Общността, след като дружеството заработи с придобитите производствени обекти и се разшири чрез пускане в експлоатация на нови мощности в Общността, което не се очаква преди 2008 г. Същевременно се очаква производителите износители в САЩ да се преодолели щетите от урагана през втората половина на 2005 г. и да работят с пълен капацитет отново през втората половина на 2006 г./началото на 2007 г., като по такъв начин произвеждат допълнителни количества с възможност за реализация на пазара на Общността.
(34)
Що се отнася до отказалите съдействие производители в САЩ, които представляват 27 % от производствените мощности в САЩ през периода на разследване, не може да се изключи възможността да реализират отново износ в Общността след изтичането на срока на мерките.
(35)
Беше направен също анализ на евентуалното средносрочно (до 5 години) развитие на търсенето и производствените мощности в Общността, в САЩ и в останалата част на света. Беше анализирано също как очакваното състояние на търсенето и предлагането може да се отрази на ценовите равнища в Общността. Всички числа в следващите съображения се основават на информация от дружествата BASF, Dow и INEOS и водещите справочни издания на химическата промишленост от PCI и Tecnon.
(36)
Като се вземат предвид прогнозите на производителите в САЩ и в Общността за бъдещото търсене и производствените мощности, нарастването за пазара на Общността се предвижда да бъде по-ниско, отколкото за останалата част от света. Прогнозираният средногодишен растеж в Общността е около 3 % в средносрочен план в сравнение със 7 % в Азия и 4,2 % за света като цяло.
(37)
През 2004 г. търсенето на европейския пазар надхвърли действащите производствени мощности в Общността с около 40 000 тона. В САЩ положението беше обратното, наличните мощности бяха с около 90 000 тона по-големи от ефективното използване и продажбите на продукта, което все пак не се отрази отрицателно върху високите ценови равнища поради оперативни производствени проблеми, които ограничиха доставките за клиентите. Сравнението на прогнозираните темпове на растеж с обявеното разширяване на мощностите разкрива, че може да се очаква известен превес на мощностите над търсенето на пазара на Общността от 2008 г., особено поради вероятното изпълнение на инвестиционните планове на INEOS в Общността, които ще увеличат действащите мощности в Общността с една четвърт до една трета. Не се очаква влизане в експлоатация на новите мощности преди началото на 2008 г. Въпреки че увеличаването на мощностите може същевременно да се компенсира от намаляване на вноса в Общността и увеличен износ от производители в Общността, очаква се общият размер на действащите производствени мощности на всички производители в Общността на надхвърли търсенето на пазара на Общността през 2008 г.
(38)
На основата на доказателствата на разположение на Комисията се очаква сегашният превес на мощностите в САЩ да продължи най-малко в краткосрочен план, защото търсенето на вътрешния пазар, макар и растящо, няма да поеме свободните мощности, които отново ще бъдат пуснати в действие. В по-дългосрочна перспектива до 2010 г. се очаква да изчезне превесът на мощностите, което ще ограничи стимула за производителите в САЩ да изнасят продукцията си. Същевременно се прогнозира сериозен дефицит в Азия. Това се потвърждава от обстоятелството, че Dow Chemical създаде смесено дружество с Petronas, наречено Optimal, с действащи мощности за 75 000 тона в Малайзия, предназначени да обслужват азиатския пазар на етаноламини.
(39)
По-общо към 2010 г. световните производствени мощности вероятно ще са нараснали от около 1 300 000 тона на 1 785 000 тона. Тук се включват новите мощности в Общността (+ 205 000), в САЩ (+80 000), в Саудитска Арабия (+ 100 000) и в Азия (+ 100 000). Световното търсене при прогнозирания растеж от 4,2 % към 2010 г. ще е нараснало на 1 550 000 тона до 1 700 000 тона. Като се има предвид, че част от излишните мощности винаги се поемат от спирания за ремонтни работи и че следователно е необходим известен буфер, прогнозата за 2010 г. е свръхпредлагане на мощности в Общността, равновесие в САЩ и дефицит в Азия и останалата част от света. Обобщено това означава, че разширяването на мощностите не предполага склонност на производителите износители в САЩ към дъмпинг на пазара на Общността поради вероятното уравновесяване на търсенето и предлагането в световен мащаб. Следва обаче да се отбележи, че тази оценка се отнася до развитието в средносрочен план, т.е. 2008-2010 г.
(40)
Припомня се, че през периода на разследване се установи дъмпинг от страна и на двамата оказали съдействие производители износители, макар и на по-ниско равнище, отколкото при предишното разследване за преразглеждане.
(41)
В сравнение с предишното разследване за преразглеждане пазарният дял на вноса от САЩ намалява от 29 % на 16,7 %. Видимо в САЩ има свободни мощности за 90 000 тона, като ниската степен на натоварване през периода на разследване за преразглеждане е последица от временни събития, а използването на 27 % според разчетите от действащите мощности в САЩ не можа да бъде проучено поради отказа от сътрудничество. Не може изцяло да се изключи възможността тези отказали съдействие производители в САЩ да се върнат отново на пазара на Общността при дъмпингови цени, ако се допусне мерките да бъдат прекратени. Въпреки че на пазара в САЩ се очаква по-голямо търсене, отколкото в Общността, свръхпредлагането на мощности в САЩ се очаква да се поеме едва в средносрочен план. Нещо повече, за да се запази рентабилността на действащите производствени мощности, в момента съществува стимул за всички производители да увеличават продажбите си на пазара на Общността при евентуална отмяна на мерките.
(42)
В заключение при отмяна на мерките съществува вероятност от продължаване на дъмпинга и риск от увеличаване на обема на вноса, които евентуално могат да окажат натиск надолу върху цените в Общността, най-малкото в краткосрочен план.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА ОБЩНОСТТА
(43)
Тримата заявители производители в Общността оказаха пълно съдействие на разследването. През периода на разследване те представляват 80 % от производството в Общността. Има още един оказал съдействие производител в Общността, който предостави информация по-конкретно за своето производство, но не даде изчерпателни отговори на целия въпросник. Следователно той трябва да бъде сметнат за отказал сътрудничество.
(44)
Следва да се отбележи, че след приемането на Регламент (ЕО) № 1603/2000, с който се публикуваха действащите актуални мерки, Union Carbide Ltd (Обединеното кралство), придобит от Dow Chemical Company, вече не произвежда етаноламини в Общността. Освен това BP Chemicals промени името си на Innovene, а Condea - на Sasol. Накрая INEOS Oxide Ltd, дружеството майка със седалище в Обединеното кралство на INEOS Americas LLC, придоби Innovene на 16 декември 2005 г. И двете дружества - INEOS Americas LLC и Innovene продължиха да оказват пълно съдействие в производството.
(45)
На тази основа тримата производители в Общността са BASF AG, Innovene и Sasol и те представляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(46)
Разследването установи, че както и при предишното разследване за преразглеждане, част от производството на етаноламини в Общността е предназначено за вътрешна или ограничена употреба. Според разчетите този дял е около една трета от общия размер на производството в Общността, както и при предишното разследване за преразглеждане. Вътрешна употреба е установена на обект на един от производителите, включен в производството на Общността. Производителят има завод, който изцяло използва произведения от същия производител продукт. Разследването потвърди, че заявителите производители в Общността не купуват разглеждания продукт за търговски цели или за собствена вътрешна употреба във или извън Общността. Следователно етаноламините за собствена вътрешна употреба не се смятат за конкурентни на етаноламините, които се предлагат на пазара на Общността (наричан по-долу „свободния пазар“).
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА ОБЩНОСТТА
1. Потребление на пазара на Общността
(47)
Общото потребление в Общността беше определено на основата на сбора на производството минус износа на всички производители в Общността и вноса от трети страни на пазара на Общността. В сравнение с 2002 г. потреблението през периода на разследване се увеличава с 29 % или 83 000 тона. Растежът е особено ясно изразен между 2002 г. и 2003 г. (+17 % или +48 000 тона), но се запазва и през 2004 г. и периода на разследване, макар и с по-ниски темпове. Потреблението нараства поради засиленото търсене на етаноламини на основата на разширеното им приложение. Най-важните фактори за търсенето след 2002 г. са DEA за производството на глифосати, TEA за естерквати и MEA за обработка на дървесина.
(48)
Потреблението на свободния пазар нараства с 32 % (или 60 000 тона) през разглеждания период с увеличение от 20 % (или 37 000 тона) между 2002 г. и 2003 г.
(49)
Що се отнася до собствената вътрешна употреба, потреблението нараства с 23 % или 22 000 тона поради разширената употреба на етаноламини в процесите на производство на други химикали.
2. Внос от САЩ, обем, пазарен дял и вносни цени
(50)
Обемът на вноса в Общността от САЩ намалява с 12 % между 2002 г. и 2003 г. и оттогава е стабилен. Пазарният дял беше определен на основата на потреблението на свободния пазар в Общността и той е спаднал от 24,7 % на 16,7 % през разглеждания период, което представлява намаление с 8 пункта. Спадът на вноса и пазарния дял между 2002 г. и 2003 г. съвпада с общото намаляване от 7 % на средната вносна цена. Между 2002 г. и 2003 г. производителите износители в САЩ не участват в увеличаването на потреблението на свободния пазар в Общността. И след 2003 г. производителите износители в САЩ не увеличават пазарния си дял, въпреки че вносните цени отново се покачват. На пазара на продавачите подобна засилена привлекателност обикновено води до допълнителни продажби, но въпреки очакванията производителите износители в САЩ не се връщат на пазара на Общността поради оперативни проблеми и още по-привлекателните условия на вътрешния пазар в САЩ.
(51)
Следва да се отбележи, че горепосочените цени са по статистически данни за вноса от Евростат. Те не разграничават видовете от продукта и съдържат някои условия за продажба, които не могат да се сравняват с прилаганите от други оператори на пазара на Общността. Беше извършено точно ценово сравнение между дъмпинговия внос и цените на производителите в Общността при същото равнище на търговия, което е обяснено в съображение 53 по-долу. През разглеждания период средните вносни цени нарастват леко с 2 %. Целият внос в Общността с произход от САЩ е извършен чрез свързани вносители и затова вносните цени са всъщност трансферни цени в рамките на една група. При предишното разследване за преразглеждане беше установено, че тези вносни цени са изкуствено определени, за да могат поне отчасти да поемат действащите в момента антидъмпингови мерки. Свързаните вносители в Общността претърпяват значителни загуби през периода на разследване и разликите между покупните цени (фактически вносни цени) и препродажбените цени на пазара на Общността са недостатъчни да покрият разходите между вноса и препродажбата. Поради тази причина предишното разследване за преразглеждане доведе до преглед на формата на антидъмпинговите мерки и бяха наложени специфични фиксирани мита на тон.
(52)
При сегашното разследване за преразглеждане беше установено, че както производителите износители в САЩ, така и свързаните с тях вносители в Общността реализират печалби през периода на разследване, като нормата на печалба на свързаните вносители съответства на пазарните условия. Равнищата на продажните цени в сравнение с нормалната стойност и/или производствените разходи дава възможност за адекватни печалби за всички фирми на пазарите, които се характеризират с високи продажни цени.
(53)
Сравнението на вносните цени CIF на границите на Общността за независими клиенти, включително антидъмпинговите мита, с цените франко завода на производството на Общността установява подкопаване на продажните цени на производството на Общността със 7,3 % до 17,5 %.
3. Внос от други трети страни, обем, пазарен дял и вносни цени
(54)
Вносът от други трети страни намалява наполовина през разглеждания период. Пазарният дял на основните други страни износителки, главно Русия и Иран, фактически става незначителен. Според промишлените потребители тази тенденция на спад се дължи на трудностите при получаването на точно необходимите количества на точно определена дата за доставка от двете горепосочени страни.
4. Икономическо състояние на производството на Общността
(55)
През разглеждания период производството нараства с 41 %. Същевременно мощностите се увеличават с 18 %, което води до подобрено използване на мощностите от 78,4 % на 93,2 %.
(56)
Увеличението на производствените мощности между 2002 г. и 2003 г. е незначително и отразява някои подобрения на ефективността. След 2004 г. могат да се наблюдават по-активни действия за отпушване на тесните места в производството и разширяване с нови мощности.
(57)
Равнището на запасите се сравнява в края на всяка година за периода 2002-2004 г. и до известна степен варира според поръчките. Равнището в края на периода на разследване е по-ниско, но отразява състоянието към 30 юни 2005 г. и следователно не е пряко сравнимо със запасите в края на годината. Това се дължи на обстоятелството, че с оглед на леко заниженото търсене от страна на промишлените потребители през летните месеци дружествата планират по-малки обеми на производството и ремонтни работи на производствените обекти.
(58)
Обемът на продажбите на производството на Общността на несвързани клиенти нараства с 35 % през разглеждания период. Пазарният дял на общото потребление в Общността и на потреблението на свободния пазар разкрива, че след загубата на пазарен дял между 2002 г. и 2003 г., той се стабилизира на 48 % от общото потребление и съответно 71,3 % на свободния пазар през периода на разследване. Равнището на средните продажни цени за несвързани клиенти следва подобен модел и след намаляване с 5 % между 2002 г. и 2003 г. ценовото равнище на свободния пазар през периода на разследване е със 17 % по-високо, отколкото през 2002 г.
(59)
В сравнение с ценовото равнище през периода на разследване при предишното разследване за преразглеждане, който съвпада с календарната 1998 г., продажните цени през 2004 г. и през текущия период на разследване са средно с 22,7 % и съответно 37,5 % по-високи, отколкото през 1998 г. За продукцията, предназначена за собствена вътрешна употреба, не се издават фактури.
(60)
През последното десетилетие потреблението непрекъснато нараства от 152 000 тона през 1995 г. на 367 000 тона през периода на разследване, което представлява годишно увеличение от 9,7 %. По-скорошното увеличаване на потреблението през разглеждания период от 2002 г. до периода на разследване е 10,7 % годишно в сравнение със 7 % увеличение на мощностите. Тази промяна поддържа високите равнища на цените в Общността, като в същото време насочва производството на Общността към съществено подобряване на използване на мощностите от 78,4 % на 93,2 %, което води до годишно нарастване на производството с 14,5 %. В абсолютно изражение производството се увеличава с 84 000 тона в сравнение с нарастването на потреблението с 83 000 тона и на мощностите само с 48 500 тона.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
Период на разследване
Средни производствени разходи EUR/тон
779,53
749,85
746,84
790,60
Индекс
100
96
96
101
(61)
Голямото и засилващо се търсене в сравнение с по-бавните темпове на разширяване на мощностите и общото намаляване на вноса поддържа равнището на цените на етаноламините в Общността. Освен това маржовете на продажбите почти не се влияят от пълната себестойност на тон продукция през разглеждания период, тъй като цените растат главно поради промените на пазара. Увеличаването на производствените разходи с 5,9 % между 2004 г. и периода на разследване е последица от нарастването на цените на нафтата, нефтен продукт, използван за производство на етиленов диоксид, основна суровина за производството на етаноламини в Общността.
(62)
Заетостта на равнището на производството на Общността за сходния продукт остава стабилна през разглеждания период. Производственият процес е до голяма степен автоматизиран и затова не е трудоемък. Същевременно поради непрекъснатото усъвършенстване и отпушването на тесните места в производствените обекти производителността се повишава с 42 % през разглеждания период.
(63)
През разглеждания период работните заплати нарастват с 11 %, като достигат върхово равнище през 2004 г., което може да се обясни с усилията за преструктуриране и съкращенията при един от заявителите производители в Общността. Средната работна заплата на един работник следва подобен модел.
(64)
Рентабилността през разглеждания период от продажбите на разглеждания продукт на несвързани страни на свободния пазар в Общността се увеличава от 2,8 % през 2002 г. на 15,5 % през периода на разследване след спад до 1,1 % през 2003 г. Повишаването на рентабилността след 2003 г. трябва да се разглежда в контекста на стабилния внос от САЩ и засиленото търсене, които водят до увеличен обем на продажбите и по-високо равнище на продажните цени, което надхвърля през 2004 г. и през периода на разследване увеличението на производствените разходи.
(65)
Получените в Общността ценови равнища определят дали фирмите са склонни да изграждат нови производствени мощности. За периода 2002-2003 г. възвръщаемостта от инвестициите не се смята за достатъчно голяма, за да осигури изграждането на нови производствени мощности. Следователно дружествата се ограничават до някои подобрения за отпушване на тесните места и повишаване на ефективността. Непрекъснато растящото търсене, съчетано с ограниченото увеличение на мощностите, поддържа по-високи ценови равнища до такава степен, че след 2004 г. отново става реалистично да се изпълнят отлагани до момента инвестиционни проекти.
(66)
Що се отнася до способността за набавяне на капитал, следва да се отбележи, че производството на етаноламини представлява само малка част от общото производство на химически продукти от производството на Общността, която е съставена главно от големи международни дружества с високи общи равнища на паричните потоци, възможности за самофинансиране и голяма кредитоспособност. Затова производството на Общността като цяло няма големи проблеми при мобилизирането на капитал.
(67)
Развитието на паричните потоци още веднъж потвърждава връзката между ценовите равнища, рентабилността и възвръщаемостта от инвестициите. След ниските равнища на паричните потоци през 2002 г. и 2003 г. се връща към двуцифрени данни за паричните потоци спрямо оборота от 2004 г. нататък, като равнището им в повечето дружества е достатъчно високо, за да се насочват средства към нови инвестиции в производството на етаноламини.
(68)
Производството на Общността се възползва от растежа на пазара през разглеждания период, което личи от нарастването на пазарния му дял в общото потребление от 45,9 % на 48 % и на пазарния дял от свободното потребление от 69,9 % на 71,3 %.
(69)
Дъмпингът продължава през периода на разследване, макар и на по-ниски равнища от установените при разследване за преразглеждане.
(70)
Както беше показано по-горе, всъщност производството на Общността получи възможност да се възстанови от предишния дъмпинг, по-специално от гледна точка на продажните цени и рентабилността.
(71)
Обемите на износа на производството на Общността за трети страни се увеличава с 11 % през разглеждания период, което съответства на средногодишен ръст от 4 % в съответствие с нарастването на световното потребление. Това доказва, че производството на Общността е конкурентоспособно на световните пазари.
5. Заключение за състоянието на пазара на Общността
(72)
Обемът на потреблението на етаноламини на пазара на Общността се увеличава с 29 %, докато вносът от САЩ намалява с 11 % през разглеждания период. Същевременно производството на Общността успява да увеличи обема на продажбите и оттам да стабилизира и дори леко да разшири пазарния си дял.
(73)
Икономическото състояние на производството на Общността се подобрява по отношение на повечето икономически показатели: продукция (+41 %), производствени мощности (+18 %) и използване на мощностите, обем на продажбите (+35 % или +45 000 тона) и стойност (+58 %), производителност, пазарен дял (+2 пункта), парични потоци и рентабилност, инвестиции и възвръщаемост от инвестициите. Развитието на производствените разходи на тон остава под промените в продажните цени. Освен тока производството на Общността се възползва от растежа на пазара на Общността и върви в крак с промените в търсенето в световен мащаб чрез увеличаване на обема на износа с 11 %.
(74)
В заключение с оглед на положителното развитие на показателите за производството на Общността състоянието се смята за добро. Не можа да се установи продължаване на съществените вреди. Следователно беше проверено дали има вероятност от повторна поява на вреди, ако се допусне премахване на мерките.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРНА ПОЯВА НА ВРЕДИ
(75)
Припомня се, че през периода на разследване производителите износители в САЩ продължават практиката на дъмпинг, макар и на по-ниски равнища в сравнение с предишното разследване. Премахването на мерките може при съразмерно намаляване на износните цени да доведе до дъмпингови маржове между 13,4 % и 28,3 % за оказалите съдействие производители износители, докато поведението на отказалите сътрудничество производители, които представляват 42 % от вноса при първоначалното разследване, остава неизвестно. Те обаче като предмет на най-строгите антидъмпингови мерки биха имали най-голям стимул да се върнат на пазара на Общността, ако мерките бъдат прекратени.
(76)
Същевременно има разчети, че в момента на пазара в САЩ съществуват свободни мощности за 90 000 тона след преодоляването на оперативните проблеми и последиците от урагана.
(77)
Следователно се прави заключението, че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга и риск от увеличаване на обема на вноса, който би оказал натиск надолу върху цените в Общността, най-малко в краткосрочен план, ако мерките бъдат отменени.
(78)
Обикновено увеличеният дъмпингов внос оказва натиск надолу върху равнищата на продажните цени и би се отразил неблагоприятно върху рентабилността на производството на Общността и на финансовото възстановяване, наблюдавано през разглеждания период. В тази връзка следва да се отбележи, че степента на подкопаване на цените ще нарасне значително, ако мерките бъдат отменени.
(79)
Очаква се производителите в САЩ до известна степен на пренасочат употребата на основната суровина етиленов оксид (ЕО) от производството на моноетиленгликол (MEG) към производство на етаноламини.
(80)
Суровината ЕО се използва в производството на други химически продукти или производни, най-вече етиленгликоли и по-специално моноетиленгликол (MEG). Производствените мощности за ЕО са ограничени само до няколко обекта в света поради силната му взривоопасност и токсичност, които са обект на специални екологични и здравни изисквания, както и изисквания в областта на сигурността и отбраната. Следователно разпределението на ЕО зависи от пазарните цени на неговите производни.
(81)
Исторически съществуваше определена йерархия в ценовите равнища: цената на етилена беше по-висока от цената на MEG, а цената на етаноламините беше по-висока от цените на етилена и MEG. Но от края на 2003 г. цените на MEG в Общността значително се повишиха и надминаха цените на етилена, като в определени моменти бяха дори по-високи от цените на етаноламините. Следователно ЕО все повече се пренасочва към производство на MEG, което създава относителен недостиг на ЕО на пазара и същевременно допринася за поддържането на високи цени на етаноламините.
(82)
Страните от Близкия изток обаче в момента инвестират в изграждането на производствени мощности за етиленгликол на основата на нафта. Новите производствени мощности за MEG се очаква да бъдат пуснати в експлоатация в краткосрочен план в Кувейт (с участието на Dow Chemical), Саудитска Арабия и Иран. Тъй като нафтата е петролен продукт, тези страни ще имат очевидно сравнително предимства от гледна точка на себестойността. Затова е разумно да се очаква, че цените на MEG ще спаднат в краткосрочен план и че производителите в САЩ ще имат ограничени възможности за продажба на MEG особено в Азия, където китайските текстилни и полиестерни производства вече заемат над 30 % от световното потребление на MEG. Това важи особено за един от отказалите сътрудничество производители износители, който в момента е важен износител на MEG за Азия. Следователно може да се очаква, че производителите в САЩ ще се ориентират към производството на по-големи количества етаноламини, които ще окажат натиск върху цените надолу и ще наложат търсене на нови клиенти извън вътрешния пазар на САЩ и оттам връщане към пазара на Общността.
(83)
Като се има предвид текущото стабилно състояние на производството на Общността, вероятността от повторна проява на вреди, причинени от натиск върху цените надолу, зависи също така от степента на спада на цените и развитието на други фактори като например производствените разходи и възможността за прехвърляне на повишението на разходите към клиентите. В тази връзка беше проучено какво е състоянието след периода на разследване.
(84)
Бяха събрани допълнителни данни, за да се провери дали заключенията от анализа на разглеждания период и по-специално на периода на разследване, са валидни и за втората половина на 2005 г. и първите пет месеца от 2006 г.
(85)
През второто полугодие на 2005 г. цените на пазара на Общността на всички видове етаноламини продължиха да растат с 11,4 % до 14,7 %. Средното увеличение на цените на пазара в САЩ беше дори още по-голямо - 22 %. Причината за временния недостиг на вътрешния пазар в САЩ е свързана главно с нанесените от урагана щети в щата Луизиана.
(86)
Това развитие продължи и през първите пет месеца от 2006 г., но със значително по-ниски темпове: цените на пазара на Общността нараснаха с 2,8 % до 4 %, а на вътрешния пазар в САЩ с 9,9 %, което е показателно за постепенно преодоляване на местните оперативни проблеми и вредите.
(87)
В сравнение с периода на разследване цените на нефта нараснаха значително през втората половина на 2005 г. и бяха средно с 30 % по-високи, което се отрази допълнително на разходите за нафта, чието увеличение започна през втората половина на периода на разследване (първото полугодие на 2005 г.). Цените на вноса от САЩ в Общността видимо се приспособяват по-бавно към нарастването на цените на суровините отчасти поради по-бавното коригиране на договорните цени и усилията за защита на пазарния дял, отчасти поради използването на природен газ вместо нафта в производствените обекти в САЩ и по-малкото увеличаване на цените на газа в сравнение с цените на нефта.
(88)
Цените на нефта продължиха да нарастват средно със 10 % през първите пет месеца от 2006 г., което се отрази неблагоприятно на рентабилността на производството на Общността поради наблюдаваното забавяне на възходящата тенденция при продажните цени.
(89)
Проучването на събитията след периода на разследване видимо разкрива повратен момент в развитието на пазара на етаноламини в Общността. Продажните цени очевидно са достигнали своя таван и за някои видове етаноламини дори има лек спад. Има признаци, че увеличаването на производствените разходи няма лесно да се превърне в по-високи продажни цени за клиентите. В момента обаче е неясно до каква степен повишените производствени разходи и натискът надолу върху рентабилността ще доведат до вреди за производството на Общността в средносрочна перспектива.
(90)
При отмяна на мерките съществува краткосрочна вероятност вносът в Общността значително да се увеличи и следователно да окаже натиск надолу върху цените.
(91)
В средносрочен план положението може да се влоши от увеличено производство на етаноламини в САЩ в отговор на намалените възможности за продажба на MEG, което ще изисква от производителите в САЩ да намерят допълнителни пазари за реализация и оттам да пренасочат по-големи обеми към пазара на Общността.
(92)
Очевидният край на увеличаването на продажните цени в началото на 2006 г. и неблагоприятното развитие на производствените разходи поради промените в цените на нефта също видимо влияят отрицателно върху рентабилността на производството на Общността.
(93)
Всички тези фактори сочат към вероятност от повторна поява на вреди. Но някои от горните заключения се основават на събития, за които е вероятно да се случат в средносрочна перспективa.
Ж. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
1. Предварителна бележка
(94)
Съгласно член 21 от основния регламент беше проверено дали поддържането на антидъмпинговите мерки, които в момента са в сила, ще бъде против интересите на Общността като цяло. Определянето на интереса на Общността се основаваше на преценка на всички съответчи интереси, т.е. на производството на Общността, вносители, търговци на дребно, търговци на едро и промишлени потребители на разглеждания продукт.
(95)
Следва да се припомни, че при предишните разследвания налагането на мерки не се смяташе за противоречиво на интереса на Общността. Освен това сегашното разследване представлява преразглеждане на изтичане срока на мерките, което означава, че се анализира ситуация с действащи антидъмпингови мерки.
(96)
На тази основа беше проверено дали въпреки заключението, че има вероятност от продължаване на дъмпинга или повторна поява на вреди, съществуват неизбежни причини, които биха довели до извода в конкретния случай, че поддържането на мерките не е в интерес на Общността.
2. Интерес на производството на Общността
(97)
Припомня се, че през периода на разследване дъмпингът продължава да съществува и че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на разглеждания продукт с произход от САЩ и повторна поява на вреди за производството на Общността.
(98)
Производството на Общността доказа, че е жизнеспособно и конкурентоспособно, което се потвърждава от положителното развитие на повечето икономически показатели, особено на рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта от инвестициите. Наложените преди антидъмпингови мерки допринесоха за сегашното равнище на цените на пазара на Общността, което даде възможност на производството на Общността да възстанови рентабилността до степен с достатъчна възвръщаемост от инвестициите, когато инвестициите в нови мощности стават икономически оправдани. По-специално производителят износител в САЩ INEOS, който след придобиването на Innovene фактически стана производител в Общността, обяви важни инвестиции в Общността. Продължаването на мерките би допринесло също така за поддържане на рентабилността на този инвестиционен проект. Следователно в интерес на производството на Общността е да поддържа мерките срещу дъмпинговия внос от САЩ.
3. Интерес на вносителите и търговците на дребно/търговците на едро
(99)
При липсата на сътрудничество от страна на търговците на дребно или на едро беше направено заключението, че липсата или продължаването на мерките не засяга тези страни в значителна степен. Нещо повече, разследването не установи наличие на несвързани вносители; целият внос в Общността на разглеждания продукт с произход от САЩ видимо се прехвърля между вносители, които са свързани с производителите износители в САЩ.
(100)
Продължаването на мерките няма да промени съществуващото положение на свързаните вносители, за които беше установено, че са реализирали печалби през периода на разследване при норма, съответстваща на пазарните условия. Разбира се, прекратяването на мерките би могло да бъде в интерес на свързаните вносители, ако не се повлияе продажната цена за клиентите и в случай че производителите износители в САЩ не претендират за получената допълнителна норма на печалбата изцяло или отчасти при определянето на цените, на които свързаните вносители могат да купуват етаноламини.
4. Интерес на промишлените потребители
(101)
Поради обстоятелството, че продължаването на мерките би представлявало повторно удължаване на срока на антидъмпинговите мерки, особено внимание беше обърнато на промишлените потребители.
(102)
В проверката се включиха само потребители от производството на естерквати за омекотители на тъкани. Един промишлен потребител, който представлява около 14 % от общия внос от САЩ през периода на разследване, отговори на въпросника, докато други двама представиха становища и информация за разходната структура на произвежданите от тях крайни продукти. Естеркватите се произвеждат на основата на TEA и се използват като омекотители на тъкани, реализирани на пазара от т.нар. „сапунени производители“ като Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser и Colgate. Тези промишлени производители твърдят, че повишаването на цените на TEA застрашава тяхното производство и че има недостиг на пазара на Общността. И двата фактора могат да се преодолеят, ако се допусне прекратяване на мерките. Освен това се твърди, че по-нататъшното производство в Общността е застрашено, ако не се повиши рентабилността на производството на естерквати.
(103)
Беше установено, че през периода на разследване TEA представлява около 23 % от общите производствени разходи за естеркватите в сравнение с 22 % през 2003 г., но като цяло отговаря на съществуващото положение през 2002 г., първата година от разглеждания период. След периода на разследване поради промяната в цените на ТЕА значението на ТЕА за пълната себестойност на крайния продукт се очаква да нарасне още повече. Очевидно премахването на антидъмпинговите мерки поне в краткосрочен план би облекчило бремето от разходите за TEA като суровина. Намаляването на разходите при хипотезата, че прекратяването на мерките ще се превърне изцяло в по-ниски покупни цени, ще намали разходите за TEA с около 7 %. Ефектът за пълната себестойност на крайния продукт ще бъде намаляване от около 1 % и повишаване на рентабилността със същия процент.
(104)
Беше установено, че рентабилността на производството на естерквати наистина се влошава през разглеждания период от около 18 % на 8 %. Но спадът в продажните цени на естеркватите с 6 % през разглеждания период изглежда е главният фактор, поради който относителната тежест на производствените разходи в продажната цена нараства с почти 10 %. Секторът видимо преживява пренасочване на изток, особено към Русия, където по принцип могат да се намерят решения с по-ниски разходи, особено за покупка на другата основна суровина „талова мастна киселина“. Този продукт с произход от едрия рогат добитък може да се замени с растителния „палмистирен“, който се предлага на изток в по-големи количества. Нещо повече, сапунените производители по съображения за ефективност изискват местно присъствие на техните доставчици, което може би е главната причина за евентуалното преместване на производството извън Общността.
(105)
Накрая, твърденията за недостиг на TEA на пазара на Общността бяха проверени, но не се доказаха на основата на предложените от някои производители оферти, отхвърлени от потребителите.
(106)
Като обобщение, макар и да се признава, че повишената цена на TEA е оказала неблагоприятен натиск върху производствените разходи за крайните продукти на участвалите промишлени потребители, този натиск е доста ограничен и премахването на антидъмпинговите мерки би имало незначителен ефект. Беше установено, че далеч по-важни са други фактори като разходите за суровини и изискванията на клиентите спрямо продуктите. Следователно беше взето решение, че продължаването на мерките няма да засегне значително промишлените потребители.
5. Заключение за интереса на Общността
(107)
Разследването показа, че действащите антидъмпингови мерки са допринесли за възстановяването на производството на Общността. Производството на Общността би спечелило от продължаване на мерките чрез поддържане на сегашните рентабилни ценови равнища, които дават възможност за допълнителни инвестиции. Ако се допусне прекратяване на мерките, процесът на възстановяване ще бъде застрашен. Затова продължаването на мерките е в интерес на производството на Общността.
(108)
Видимо не съществуват несвързани вносители и не се включиха несвързани търговци на дребно/търговци на едро. Целият внос с произход от САЩ се реализира чрез свързани търговци, за които беше установено, че при действието на мерките са реализирали съобразени с пазара норми на печалба през периода на разследване.
(109)
Освен това в миналото действащите мерки видимо не са довели до значителни неблагоприятни последици за икономическото състояние на потребителите. На основата на събраната информация по време на сегашното разследване изглежда, че евентуално покачване на цените, ако изобщо има такова, в резултат на налагането на антидъмпингови мерки няма да бъде непропорционално в сравнение с ползите за производството на Общността, реализирани чрез отстраняването на изкривяванията в търговията вследствие на дъмпинговия внос.
(110)
Относно интереса на Общността, по тази причина се направи заключението, че не съществуват неизбежни причини да не се продължи срока на действащите антидъмпингови мерки спрямо вноса на етаноламини с произход от САЩ.
(111)
Поради това се смята за уместно да се поддържат действащите антидъмпингови мерки спрямо вноса на етаноламини с произход от САЩ.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(112)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и обстоятелства, на основата на които се предвижда препоръка да се подвържат действащите мерки. Освен това те получиха срок за представяне на коментари и претенции след разкриването на информацията.
(113)
Разследването установи, че в съответната страна съществуват свободни мощности и че дъмпингът продължава през периода на разследване. Положението на производството на Общността се подобрява през разглеждания период по отношение на повечето фактори за вредите, главно благодарение на благоприятните пазарни условия в световен мащаб. На основата на положителното развитие на икономическото състояние на производството на Общността не можа да се установи продължаване на вредите. Разследването за вероятността от повторна поява на вреди обаче разкри, че редица фактори като свободните мощности в САЩ, намалените възможности за продажби на MEG, положението на етаноламините в света и в Общността сочат към вероятност от повторна поява на вреди в средносрочен план.
(114)
Оттук следва, че съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент следва да се продължат антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на етаноламини с произход от Съединените американски щати и наложени с Регламент (ЕО) № 1603/2000, последно изменен чрез известие за фиксирани антидъмпингови мита, приложими към INEOS (4). Освен това се смята, че мерките следва да се удължат само за още две години.
(115)
От една страна, вероятността от повторна поява на вреди от дъмпинг е установена на базата на фактите, че (i) дъмпингът от производители износители в САЩ продължава, независимо от действащите мерки и (ii) се очаква увеличен внос в Общността поради съществуващото свръхпредлагане на мощности от 90 000 тона в САЩ, които отново ще влязат в действие към края на 2006 г., като се има предвид, че няма съответно вътрешно търсене, което да поеме тази мощност в САЩ. Освен това главният производител в САЩ, който отказа сътрудничество, в момента плаща най-високите антидъмпингови мита и затова има най-голям стимул да се върне на пазара на Общността при евентуално прекратяване на мерките, и разполага с необходимата мрежа за разпространение, защото продава други химически продукти на пазара на Общността.
(116)
От друга страна, свръхпредлагането на мощности в САЩ се очаква постепенно да изчезне не по-късно от 2010 г. и планираното разширяване на мощностите на единия от оказалите съдействие производители износители в САЩ се предвижда да се реализира от края на 2008 г., т.е. след две години. Тези съображения заедно с продължаващата несигурност относно влиянието на промените в цените на нефта върху рентабилността на производството на Общността обосновават ограничаването на срока на мерките до още две години.
(117)
След като изтече двегодишният период, Комисията при необходимост ще образува ново разследване за преразглеждане съгласно член 11 от основния регламент по служебен път,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на етаноламини с кодове по КН ex 2922 11 00 (моноетаноламин) (код по TAРИК 2922110010), ex 2922 12 00 (диетаноламин) (код по TAРИК 2922120010) и 2922 13 10 (триетаноламин) с произход от Съединените американски щати.
2. Размерът на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетните цени франко границите на Общността преди обмитяване на описаните по-горе продукти и произведени от изброените по-долу дружества, е както следва:
Държава
Дружество
Специфично фиксирано мито
Съединени американски щати |
The Dow Chemical
Corporation
2030 Dow Center
Midland, Michigan 48674,
USA
(допълнителен код по TAРИК A115)
59,25 EUR на тон
INEOS Americas LLC
7770 Rangeline Road
Theodore, Alabama 36582
USA
(допълнителен код по TAРИК A145)
69,40 EUR на тон
Huntsman Chemical
Corporation
3040 Post Oak Boulevard
PO Box 27707
Huston, Texas 77056
(допълнителен код по TAРИК A116)
111,25 EUR на тон
Всички други дружества
(допълнителен код по TAРИК A999)
111,25 EUR на тон
3. Прилагат се действащите разпоредби относно митата, освен ако не е посочено друго.
4. Когато стоките са повредени преди навлизането им в свободно обращение и следователно фактически платената или дължимата цена се разделя за определяне на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (7), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен на основата на горепосочените суми, се намалява с процент, който съответства на разделянето на фактически платената или дължимата цена.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз за и сe прилaга за срок от две години.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 23 октомври 2006 година.
REGLAMENTO (CE) N o 1583/2006 DEL CONSEJO
de 23 de octubre de 2006
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de etanolaminas originarias de los Estados Unidos de América
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) (en adelante, «el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9 y su artículo 11, apartado 2,
Vista la propuesta presentada por la Comisión, previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas vigentes
(1)
En febrero de 1994 el Consejo, mediante el Reglamento (CE) no 229/94 (2), impuso un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de etanolaminas (producto afectado) originarias de los Estados Unidos de América (en lo sucesivo, «EEUU»). Los derechos adoptaron la forma de derechos variables basados en un precio mínimo para los tres tipos de etanolaminas, es decir, monoetanolamina (MEA), dietanolamina (DEA) y trietanolamina (TEA).
(2)
A raíz de una solicitud de la Federación Europea de Asociaciones de Fabricantes de Productos Químicos (CEFIC), en febrero de 1999 se inició una reconsideración provisional y una reconsideración por expiración con arreglo al artículo 11, apartados 2 y 3, del Reglamento de base. Mediante el Reglamento (CE) no 1603/2000 (3), el Consejo concluyó dichas reconsideraciones e impuso medidas antidumping definitivas sobre las importaciones de etanolaminas originarias de los EEUU. La forma de las medidas se ha modificado para adoptar la forma de un derecho fijo específico por tonelada para todos los tipos de etanolamina. Dos de las tres empresas que se benefician de un derecho antidumping individual son Dow Chemical Company y Union Carbide Corporation.
(3)
Como consecuencia del cambio de razón social de la empresa dedicada a la etanolamina Dow Chemical Company, que pasó a llamarse INEOS LLC, el derecho antidumping individual de 69,40 EUR por tonelada aplicable a Dow Chemical Company se transfirió a INEOS LLC (4). No obstante, teniendo en cuenta que Dow Chemical Company adquirió el 6 de febrero de 2001 todas las acciones de Union Carbide Corporation, empresa que se beneficia de un derecho antidumping individual de 59,25 EUR por tonelada, Dow Chemical Company sigue dedicándose activamente a la etanolamina. Union Carbide Corporation también sigue existiendo pero ha pasado a formar parte del grupo Dow Chemical Company y ya no posee ninguna actividad de producción independiente.
2. Solicitud de reconsideración por expiración
(4)
A raíz de la publicación en noviembre de 2004 de un anuncio sobre la próxima expiración de las medidas antidumping aplicables a las importaciones de etanolaminas originarias de EEUU (5), la Comisión recibió el 25 de abril de 2005 una solicitud de reconsideración en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base.
(5)
La solicitud la presentó CEFIC en nombre de productores que representaban una proporción importante, en este caso más del 75 %, de la producción comunitaria total de etanolamina.
(6)
La solicitud argumentaba que la expiración de las medidas probablemente redundaría en la continuación o la reaparición del dumping y del perjuicio para la industria comunitaria. Habiendo decidido, previa consulta al Comité Consultivo, que existían suficientes pruebas para justificar el inicio de una reconsideración por expiración, la Comisión abrió una investigación (6) mediante anuncio de inicio, de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base.
3. Investigación
(7)
Los servicios de la Comisión comunicaron oficialmente a los productores comunitarios, a los productores exportadores de EEUU, a los importadores y comerciantes, a las industrias usuarias notoriamente afectadas, así como a las autoridades de EEUU, el inicio de la reconsideración. Se ofreció a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus opiniones por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo establecido en el anuncio de inicio.
(8)
Los servicios de la Comisión enviaron cuestionarios a todas las partes notoriamente afectadas y a las que solicitaron un cuestionario dentro del plazo fijado en el anuncio de inicio.
(9)
La Comisión dio asimismo a las partes directamente afectadas la posibilidad de presentar sus observaciones por escrito y solicitar una audiencia en el plazo fijado en el anuncio de inicio.
(10)
Se recibieron respuestas a los cuestionarios de dos productores exportadores de EEUU y de nueve de sus importadores vinculados en la Comunidad, un importador vinculado de Suiza, tres productores comunitarios («los productores comunitarios solicitantes»), y un usuario industrial de la Comunidad. Un productor comunitario no respondió plenamente al cuestionario y solo envió una información resumida y dos usuarios industriales de la Comunidad dieron a conocer sus opiniones.
(11)
Los servicios de la Comisión buscaron y verificaron toda la información considerada necesaria para determinar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping y del perjuicio y para determinar el interés de la Comunidad. Se llevaron a cabo inspecciones in situ en los locales de las siguientes empresas:
a)
productores comunitarios solicitantes:
BASF AG, de Ludwigshafen (Alemania),
Innovene Europe Ltd, de Staines (Reino Unido),
SASOL GmbH, de Marl (Alemania);
b)
productores exportadores de EEUU:
The Dow Chemical Company, de Midland (Michigan) y Houston (Texas) (EEUU);
c)
importadores vinculados de la Comunidad:
Dow Chemical Ibérica SL, de Tarragona (España),
INEOS Oxide Ltd, de Amberes (Bélgica);
d)
importador vinculado de Suiza:
Dow Europe GmbH, de Horgen (Suiza);
e)
usuarios industriales de la Comunidad:
Degussa Goldschmidt España SA, de Granollers (España).
4. Período de investigación
(12)
La investigación sobre la continuación o reaparición del dumping y del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de julio de 2004 y el 30 de junio de 2005 (el «período de investigación»). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de una continuación o reaparición del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2002 y el final del PIR (el «período considerado»).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(13)
El producto afectado es el mismo que en las investigaciones previas. Las etanolaminas se obtienen a partir de una reacción entre el óxido de etileno, que a su vez es el resultado de una reacción de etileno y oxígeno, y el amoniaco. Esta síntesis da lugar a tres reacciones concurrentes y a tres tipos distintos de etanolaminas: la monoetanolamina (MEA), la dietanolamina (DEA) y la trietanolamina (TEA), en función del número de enlaces del óxido de etileno. El número máximo de combinaciones está limitado por el número de elementos de hidrógeno que contiene el amoniaco, que son tres. Las proporciones de estos tres tipos en la producción total vienen determinadas por el tipo de centro de producción, pero pueden controlarse, hasta cierto punto, mediante el coeficiente de amoníaco/óxido de etileno (la fracción molar). Los centros comunitarios suelen utilizar nafta como portador de energía, mientras que los estadounidenses recurren al gas natural.
(14)
El producto afectado se utiliza como material intermedio y/o aditivo para agentes tensoactivos usados en detergentes y productos de aseo personal, cosméticos, fertilizantes y protectores de las cosechas (glifosato), inhibidores de la corrosión, aceites lubricantes, productos auxiliares textiles y suavizantes (esterquats), sustancias químicas para la fotografía, productos para la industria metalúrgica y las papeleras, productos para la trituración y empastado en la fabricación de cemento y como ayuda para la absorción en los sistemas de distribución de gas (purificación del gas mediante la eliminación de ácidos). Desde finales de 2004 y comienzos de 2005, el producto se utiliza también cada vez más para el tratamiento de la madera. Por último, el producto lo pueden usar los propios fabricantes o sus fabricantes vinculados en la producción de etilenaminos.
2. Producto similar
(15)
Como ocurrió en investigaciones anteriores, se ha mostrado que el producto afectado fabricado en EEUU y vendido a la Comunidad es idéntico en lo que se refiere a las características básicas físicas y técnicas al producto fabricado y vendido en la Comunidad por los productores comunitarios y que no hay diferencia en el uso entre dichos productos. También se ha mostrado que el producto afectado fabricado en EEUU y vendido a la Comunidad es idéntico al que se vende en el mercado interior estadounidense. Se considera, por lo tanto, que todos ellos son productos similares a efectos del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
(16)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó si se estaban produciendo prácticas de dumping actualmente y, en caso afirmativo, si la expiración de las medidas podía llevar a una continuación o reaparición de dichas prácticas.
1. Observaciones preliminares
(17)
De los cuatro productores exportadores estadounidenses citados en la denuncia, dos cooperaron en la investigación
(18)
Los dos productores exportadores que cooperaron representaban el 100 % de las importaciones a la Comunidad durante el PIR, que ascendieron a 41 000 toneladas. Las importaciones a la Comunidad del producto afectado originario de EEUU representaron el 16,7 % del consumo comunitario durante el PIR mientras que durante el período de investigación anterior (1998) ascendieron al 29 %.
2. Importaciones objeto de dumping durante el PIR
(19)
Con respecto a los dos productores exportadores estadounidenses que cooperaron, se estableció un valor normal para cada tipo del producto afectado, basado en el precio pagado o por pagar en el mercado interior de EEUU por clientes no vinculados con arreglo al artículo 2, apartado 1, del Reglamento de base, ya que se consideró que dichas ventas se habían efectuado en cantidades suficientes y en el curso de operaciones comerciales normales.
(20)
Al igual que en la original y en la anterior investigación de reconsideración, la presente volvió a mostrar que los dos productores exportadores estadounidenses exportaron el producto afectado a la Comunidad a través de empresas con las que están vinculadas. Por esa razón, y de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, los precios de exportación se calcularon sobre la base de los precios a los que el producto importado se había revendido en primer lugar a clientes independientes en la Comunidad. Se llevaron a cabo ajustes para todos los costes soportados entre la importación y la reventa, incluidos los gastos de venta, generales y administrativos, más el beneficio realizado en la Comunidad por las empresas importadoras durante el PIR.
(21)
Se comparó el valor normal con la media de los precios de exportación por cada tipo de producto afectado, a partir del precio franco fábrica en la misma fase comercial. De conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, y a fin de garantizar una comparación ecuánime, se tuvieron en cuenta las diferencias existentes entre los factores que, según se alegó y demostró, habían afectado a los precios y a la comparabilidad de estos. Se hicieron ajustes para tener en cuenta los fletes marítimos y fluviales, las reducciones diferidas, los costes de mantenimiento y envasado, los costes de crédito y los derechos de importación, y se dedujeron todos de los precios de reventa con objeto de alcanzar un precio franco fábrica.
(22)
De conformidad con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se determinó por tipo de producto comparando el valor normal medio ponderado con la media ponderada de los precios de exportación en la misma fase comercial. Esta comparación mostró la existencia de dumping durante el PIR, aunque a un nivel menor del determinado en la reconsideración anterior. El margen de dumping medio ponderado expresado como porcentaje del valor CIF en la frontera de la Comunidad fue del 4,8 % en el caso de INEOS y del 20,3 % en el de Dow Chemical.
3. Evolución de las importaciones en caso de retirada de las medidas
(23)
Tras analizar la existencia de dumping durante el PIR, se examinó la probabilidad de continuación del dumping.
(24)
La eliminación de las medidas permitiría a los exportadores reducir sus precios de exportación. Una reducción de los precios de exportación daría lugar a que los productos estadounidenses fueran más atractivos en el mercado comunitario. Si se redujeran los precios de exportación proporcionalmente al nivel de los derechos, los márgenes de dumping observados durante el PIR serían del 13,4 % en el caso de INEOS y del 28,3 % en el de Dow Chemical.
(25)
Se calcula que la capacidad de producción no utilizada en EEUU durante el PIR asciende a unas 90 000 toneladas. Esta cifra se calculó a partir de la información procedente de los dos productores exportadores que cooperaron y de publicaciones económicas líderes. Comparada con una capacidad instalada total en EEUU calculada en 650 000 toneladas, la demanda total satisfecha calculada y un consumo cautivo de 560 000 toneladas supone un índice de utilización de la capacidad del 86 %, que es relativamente bajo teniendo en cuenta las condiciones de mercado favorables durante el PIR. Ese índice relativamente bajo de utilización de la capacidad fue la consecuencia de problemas operativos en determinados centros de producción. La capacidad no utilizada de 90 000 toneladas debe compararse con el volumen de exportaciones procedentes de EEUU a la Comunidad durante el PIR (41 088 toneladas) y con el consumo total de la Comunidad (246 670 toneladas). En otras palabras, las exportaciones procedentes de EEUU pueden aumentar considerablemente y apoderarse de una parte importante del mercado comunitario. Por otra parte, la propensión al aumento de las exportaciones a la Comunidad está respaldada por un incremento de la capacidad de 45 000 toneladas en 2006 en México y Brasil, dos importantes mercados de exportación para los productores estadounidenses.
(26)
En conclusión, existe cierta capacidad no utilizada disponible que podría servir para fabricar más etanolamina y venderla en el mercado comunitario en caso de que se retirasen las medidas.
(27)
El mercado de la etanolamina se ha caracterizado por un fuerte crecimiento de la demanda de DEA en los años 2000 y 2001, provocada por el uso de la DEA para fabricar herbicidas a base de glifosato, que se utilizan para que los cultivos modificados genéticamente resistan a dichos herbicidas. La demanda de TEA se debe específicamente a su uso en el sector del cemento y a la fabricación de suavizantes. Desde 2004, el mercado de la MEA ha crecido considerablemente como consecuencia de un Reglamento estadounidense, que entró en vigor el 1 de enero de 2005, que prohíbe el uso de productos alternativos a base de metal para el tratamiento de la madera, lo que ha dado lugar a una demanda adicional de MEA estimada en 80 000 toneladas. Por esa razón, el nivel de los precios de las etanolaminas a escala mundial es alto a causa de la fuerte demanda.
(28)
La investigación mostró que los precios interiores de EEUU son en promedio más altos que los precios medios de venta en el mercado comunitario. Los usuarios industriales obtienen al parecer condiciones similares en ambos mercados ya que suele tratarse de empresas multinacionales que negocian su abastecimiento a escala mundial y seleccionan los proveedores que son capaces de suministrar a una escala similar. Sin embargo, se consideró que el precio de EEUU en el mercado interior para todos los tipos de etanolaminas es mayor cuando se factura a comerciantes y distribuidores. Este tipo de ventas en el mercado interior estadounidense se suele realizar de forma individual, mientras que las ventas en el mercado de la Comunidad se llevan a cabo mediante contratos establecidos por períodos determinados. Todo esto supone que los precios de venta en la Comunidad se establecen por un período más largo y son más estables.
(29)
Las ventas de los dos productores exportadores que cooperaron a comerciantes y distribuidores representaban solo el 13 % de los volúmenes vendidos en el mercado interior estadounidense y el 32 % de las ventas en el mercado de la Comunidad, pero los precios interiores de EEUU eran en promedio un 35 % más altos que los precios comunitarios en esta fase comercial. Ello confirma la conclusión según la cual, dada la naturaleza individualizada de las ventas a comerciantes y distribuidores, los precios interiores de EEUU se adaptan más deprisa a las fluctuaciones de precio. Por consiguiente, en un contexto de aumento de precios, los precios interiores de EEUU van a tender a ser relativamente más altos que los comunitarios. Por otra parte, esta fase comercial representa la parte menor de las ventas tanto en el mercado interior estadounidense como en los mercados de la Comunidad.
(30)
En el caso de los usuarios industriales, que constituyen la mayoría de clientes, la retirada de las medidas probablemente no influiría sobre el nivel de precios al que se vende la etanolamina en el mercado de la Comunidad, ya que se ha observado que la carga de las medidas recayó sobre los productores exportadores estadounidenses. En esta hipótesis, estos últimos pueden lograr ventas más rentables y les interesará aumentar las exportaciones al mercado de la Comunidad. No obstante, los usuarios industriales podrán aprovechar la desaparición de las medidas como un instrumento de negociación para obtener precios más bajos tanto de los productores exportadores estadounidenses como de la industria de la Comunidad.
(31)
Los precios de exportación del producto afectado a los demás mercados de exportación principales (Canadá y América del Sur) no muestran ningún esquema fijo. Los precios de venta unas veces son más bajos y otras más altos que en EEUU y al mercado de la Comunidad en función de las condiciones de venta. El transporte de volúmenes reducidos suele dar lugar a unos precios de venta más altos.
(32)
En resumen, para los dos productores exportadores que cooperaron, el mercado estadounidense sigue siendo en principio el mercado de ventas más importante. Sin embargo, dado que se exportó el 17 % de la producción durante el PIR, las ventas a la Comunidad y al resto del mundo siguen jugando un importante papel en la rentabilidad y uso globales de las capacidades de producción instaladas.
(33)
A corto plazo, por lo que respecta a los dos productores estadounidenses que cooperaron, cabe esperar que sus volúmenes de importación permanezcan por lo menos estables. De hecho, incluso con las medidas vigentes y a pesar del atractivo del mercado estadounidense, han seguido sirviendo a sus clientes radicados en la Comunidad. Es posible que el productor estadounidense INEOS registre una reducción de sus volúmenes de exportación tras la absorción de Innovene, junto con sus centros de producción en la Comunidad, una vez que la empresa haya desbloqueado los centros de producción adquiridos y se haya desarrollado instalando nuevas capacidades en la Comunidad, cuya operatividad no se espera antes de 2008. Al mismo tiempo, se espera que los productores exportadores estadounidenses hayan reparado los daños producidos por el huracán que sufrieron en el segundo semestre de 2005 y vuelvan a ser plenamente operativos en el segundo semestre de 2006 y a principios de 2007 produciendo cantidades adicionales que se podrán vender en el mercado de la Comunidad.
(34)
Por lo que respecta a los productores estadounidenses que no cooperaron, que representan el 27 % de la capacidad de producción estadounidense durante el PIR, no se puede descartar que reanuden sus exportaciones a la Comunidad, en caso de que las medidas dejaran de tener efecto.
(35)
También se llevó a cabo un análisis sobre la posible evolución a medio plazo (hasta cinco años) de la demanda y la capacidad de producción en la Comunidad, EEUU y el resto del mundo. Asimismo se analizó la manera en que las previsiones sobre oferta y demanda podrían afectar a los niveles de precios en la Comunidad. Todas las cifras de los considerandos que siguen se basan en información procedente de las empresas BASF, Dow e INEOS y de publicaciones líderes de la industria química editadas por PCI y Tecnon.
(36)
Teniendo en cuenta las proyecciones de los productores estadounidenses y comunitarios sobre la demanda y la capacidad de producción futuras, está previsto que el crecimiento del mercado de la Comunidad sea inferior al del resto del mundo. El índice de crecimiento medio anual proyectado para la Comunidad asciende aproximadamente a un 3 % a medio plazo, frente al 7 % de Asia y el 4,2 % proyectado para todo el mundo.
(37)
En 2004, la demanda en el mercado europeo superó a la capacidad de producción instalada de la Comunidad en unas 40 000 toneladas. En EEUU la situación era la contraria, donde la capacidad existente ascendía a unas 90 000 toneladas por encima de la utilización efectiva y las ventas del producto, lo que, sin embargo, no afectó negativamente a los altos niveles de precios, a causa de los problemas operativos de la producción, que limitaron el suministro a los clientes. Al comparar los índices de crecimiento proyectados con el incremento anunciado de la capacidad, se puede esperar una capacidad algo superior a la demanda en el mercado de la Comunidad a partir de 2008, sobre todo a causa de la probable aplicación de los planes de inversión de INEOS en la Comunidad, lo que aumentaría su capacidad instalada de un cuarto a un tercio. No está previsto que dicho incremento de la capacidad esté operativo antes de principios de 2008. Aunque ese aumento de la capacidad se pueda compensar parcialmente al mismo tiempo mediante una reducción de las importaciones a la Comunidad y un aumento de las ventas de exportación por parte de los productores comunitarios, se espera que la capacidad instalada total del conjunto de los productores comunitarios supere a la demanda en el mercado comunitario durante el año 2008.
(38)
A partir de las pruebas de que dispone la Comisión, está previsto que la capacidad excedentaria actual en EEUU continúe al menos a corto plazo ya que la demanda interior, aunque está subiendo, no va a absorber la capacidad no utilizada, que volverá a ser operativa. Para el año 2010, está previsto que desaparezca la capacidad excedentaria, lo que reducirá el interés de los productores estadounidenses por exportar. Al mismo tiempo, está prevista una importante escasez en Asia. Esta previsión se pone de manifiesto en la creación de la empresa conjunta por parte de Dow Chemical y Petronas, denominada Optimal, con una capacidad instalada de 75 000 toneladas en Malasia, destinada al suministro del mercado asiático de la etanolamina.
(39)
Más en general, de aquí al año 2010, es probable que la capacidad de producción a escala mundial aumente y pase de 1 300 000 toneladas aproximadamente a 1 785 000 toneladas. Esta cifra incluye las nuevas capacidades instaladas en la Comunidad (+ 205 000), EEUU (+80 000), Arabia Saudita (+ 100 000) y Asia (+ 100 000). La demanda mundial, con una previsión de crecimiento del 4,2 %, habrá aumentado en 2010 hasta situarse entre 1 550 000 y 1 700 000 toneladas. Teniendo en cuenta que ciertos excedentes de capacidad siempre se absorben a causa de paradas por mantenimiento y que, por tanto, hace falta algo de margen, las previsiones para 2010 reflejan una capacidad excedentaria en la Comunidad, un equilibrio en EEUU y escasez en Asia y el resto del mundo. En resumen, los diversos incrementos de la capacidad no revelan ninguna propensión de los productores exportadores estadounidenses a practicar dumping en el mercado comunitario ya que es probable que la oferta y la demanda se nivelen a nivel mundial. Pero también hay que señalar que esta apreciación hace referencia a la evolución a medio plazo, es decir, para 2008-2010.
(40)
Se recuerda que se ha detectado dumping por parte de los dos productores exportadores que cooperaron durante el PIR, aunque a menor nivel que en la anterior investigación de reconsideración.
(41)
En comparación con dicha reconsideración, la cuota de mercado de las importaciones estadounidenses disminuyó del 29 % al 16,7 %. La reconsideración muestra que en EEUU hay una capacidad no utilizada de 90 000 toneladas y que el bajo índice de utilización durante el período de investigación fue la consecuencia de factores coyunturales; no se pudo investigar el uso de una capacidad instalada estadounidense, estimada en el 27 %, debido a una falta de cooperación. No se puede descartar por completo que esos productores exportadores que no cooperaron reanuden sus exportaciones al mercado de la Comunidad a precios objeto de dumping en caso de que las medidas dejaran de tener efecto. Aunque está previsto que la demanda en el mercado estadounidense sea superior a la comunitaria, se espera que la capacidad excedentaria en EEUU solo se absorba a medio plazo. Además, con objeto de mantener la rentabilidad de la capacidad de producción instalada, todos los productores se ven incitados actualmente a aumentar sus ventas al mercado de la Comunidad, por si se derogan las medidas.
(42)
Para terminar, es probable que continúe el dumping y hay un riesgo de aumento del volumen de las importaciones, lo que puede ejercer una presión a la baja sobre los precios comunitarios, por lo menos a corto plazo, en caso de retirada de las medidas.
D. DEFINICIÓN DE LA INDUSTRIA DE LA COMUNIDAD
(43)
Los tres productores comunitarios solicitantes cooperaron plenamente en la investigación. Durante el PIR, representaban el 80 % de la producción comunitaria. Otro productor comunitario que apoyaba la solicitud facilitó información, en concreto sobre su producción, pero no respondió enteramente al cuestionario. Por consiguiente, no se pudo considerar que había cooperado.
(44)
Hay que señalar que desde que el Reglamento (CE) no 1603/2000 publicó las medidas actualmente en vigor, Union Carbide Ltd (UK), que pasó a pertenecer a Dow Chemical Company, ya no produce etanolamina en la Comunidad. Por otra parte, BP Chemicals pasó a llamarse Innovene y Condea, por su parte, Sasol. Por último, INEOS Oxide Ltd., la empresa matriz de INEOS Americas LLC, radicada en el Reino Unido, adquirió Innovene el 16 de diciembre de 2005. Las dos empresas, INEOS Americas LLC e Innovene, siguen cooperando plenamente en el procedimiento.
(45)
En vista de ello, se considera que los tres productores comunitarios (BASF AG, Innovene y Sasol) constituyen la industria de la Comunidad en el sentido de lo dispuesto en el artículo 4, apartado 1, y en el artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base.
(46)
La investigación reveló que, al igual que en la anterior investigación de reconsideración, la parte de la producción de etanolamina en la Comunidad se destina a un uso interno o cautivo. Se calcula que esa parte asciende aproximadamente a un tercio de la producción comunitaria total, como ya ocurrió durante la anterior investigación de reconsideración. La producción cautiva se localizó en los locales de uno de los productores incluidos en la industria de la Comunidad. Dicho productor explota una planta destinada exclusivamente al uso cautivo. La investigación confirmó que los productores comunitarios solicitantes no compraron el producto afectado con fines comerciales o para su uso cautivo a partes independientes dentro o fuera de la Comunidad. No se considera, por tanto, que la etanolamina para su uso cautivo haga la competencia a la etanolamina disponible en el mercado comunitario (en lo sucesivo, «el mercado libre»).
E. SITUACIÓN EN EL MERCADO COMUNITARIO
1. Consumo en el mercado comunitario
Consumo comunitario
2002
2003
2004
RIP
Total en toneladas
283 992
331 194
358 830
366 645
Índice
100
117
126
129
toneladas cautivas
97 768
107 539
118 584
119 975
Índice
100
110
121
123
toneladas en el mercado libre
186 224
223 655
240 246
246 670
Índice
100
120
129
132
Fuente: Estadísticas de Eurostat y respuestas al cuestionario.
(47)
El cálculo del consumo comunitario total se llevó a cabo sumando la producción menos las exportaciones de todos los productores de la Comunidad y las importaciones de países terceros al mercado comunitario. Comparado con el año 2002, el consumo durante el PIR aumentó en un 29 % o en 83 000 toneladas. El crecimiento fue especialmente acentuado entre 2002 y 2003 (+17 % o +48 000 toneladas) pero siguió en el año 2004 y durante el PIR, aunque a menor ritmo. El consumo ha crecido como consecuencia de una mayor demanda de etanolaminas, que se utilizan en un amplio y creciente ámbito de aplicaciones. Los principales motores de la demanda a partir de 2002 han sido la DEA en el caso de la fabricación de glifosato, la TEA en el caso de los esterquats y la MEA en el del tratamiento de la madera.
(48)
El consumo en el mercado libre aumentó un 32 % (o 60 000 toneladas) durante el período considerado, con un incremento del 20 % (o 37 000 toneladas) entre 2002 y 2003.
(49)
Por lo que se refiere al mercado cautivo, el consumo aumentó en un 23 % o en 22 000 toneladas debido al creciente uso de las etanolaminas en los procesos de fabricación de otros productos químicos.
2. Importaciones procedentes de EEUU, volumen, cuota de mercado y precios de importación
Importaciones de EEUU
2002
2003
2004
PIR
toneladas
46 075
40 576
40 512
41 088
Índice
100
88
88
89
cuota de mercado
24,7 %
18,1 %
16,9 %
16,7 %
precio de importación €/tonelada
979,63
915,15
975,09
995,55
Índice
100
93
100
102
Fuente: Estadísticas de Eurostat y respuestas al cuestionario.
(50)
El volumen de importaciones a la Comunidad procedentes de EEUU disminuyó en un 12 % entre 2002 y 2003 y se ha mantenido a ese nivel desde entonces. La cuota de mercado se calculó a partir del consumo en el mercado libre de la Comunidad y ha bajado del 24,7 % al 16,7 % durante el período considerado, lo cual representa una pérdida de ocho puntos porcentuales. La caída de las importaciones y de la cuota del mercado entre 2002 y 2003 coincidió con un descenso global del 7 % en el precio medio de importación. Entre 2002 y 2003, los productores exportadores estadounidenses no participaron de la expansión del consumo en el mercado libre de la Comunidad. Asimismo, a partir de 2003, los productores exportadores estadounidenses no han aumentado su cuota de mercado, a pesar de que los precios de importación han vuelto a subir. En un mercado dominado por los vendedores, ese creciente atractivo normalmente habría dado lugar a un aumento de las ventas, pero los productores exportadores estadounidenses no han regresado al mercado comunitario como sería de esperar, a causa de problemas operativos y de unas condiciones aún más atractivas en el mercado interior estadounidense.
(51)
Hay que señalar que los precios anteriormente mencionados proceden de las estadísticas de importación de Eurostat, que no distinguen entre tipos de producto y contienen diversas condiciones de venta que no se pueden comparar con las que aplican otros operadores en el mercado de la Comunidad. En el considerando 53 se realiza una comparación precisa de precios entre las importaciones objeto de dumping y los precios de los productores comunitarios en la misma fase comercial. Durante el período considerado, el precio medio de las importaciones aumentó ligeramente en un 2 %. Todas las importaciones a la Comunidad procedentes de EEUU se hicieron a través de importadores vinculados y los precios de dichas importaciones, por tanto, son precios de transferencia en el interior del grupo empresarial. En la anterior investigación de reconsideración, se concluyó que esos precios de importación se habían fijado artificialmente para absorber al menos parcialmente las medidas antidumping vigentes entonces. Los importadores vinculados en la Comunidad experimentaron grandes pérdidas durante el PIR anterior y los márgenes que obtuvieron entre los precios de compra (precio real de importación) y el precio de reventa en el mercado comunitario no bastaban para cubrir los costes ocasionados entre la importación y la reventa. Esa fue la razón por la que la anterior investigación de reconsideración dio lugar a la revisión de la forma de las medidas antidumping y a que se impusieran derechos fijos específicos por tonelada.
(52)
En la presente investigación de reconsideración, se consideró que tanto los productores exportadores estadounidenses como sus importadores vinculados en la Comunidad habían obtenido beneficios durante el PIR y que los márgenes de los importadores vinculados habían sido conformes a las condiciones de mercado. Los niveles de los precios de venta comparados con el valor normal y/o el coste de producción permitieron que todas las empresas participantes en mercados caracterizados por precios de venta elevados obtuvieran beneficios adecuados.
(53)
La comparación de los precios de importación CIF en la frontera comunitaria facturados a clientes independientes, incluyendo los derechos antidumping, con los precios de fábrica de la industria de la Comunidad, para el mismo tipo de producto y en la misma fase comercial, dio lugar al establecimiento de una subcotización de los precios de venta de industria comunitaria comprendida entre el 7,3 % y el 17,5 %.
3. Importaciones procedentes de terceros países, volumen, cuota de mercado y precios de importación
Importaciones de otros terceros países
2002
2003
2004
PIR
Toneladas
17 596
18 688
12 276
8 773
Índice
100
106
70
50
cuota de mercado
9,4 %
8,4 %
3,4 %
2,4 %
precio de importación €/tonelada
1 034,23
970,75
982,67
955,24
Índice
100
94
95
92
Fuente: Estadísticas de Eurostat.
(54)
Las importaciones procedentes de otros terceros países se redujeron a la mitad durante el período considerado. La cuota de mercado de los principales terceros países exportadores, sobre todo Rusia e Irán, ha pasado a ser realmente marginal. Según la industria usuaria, esta tendencia decreciente se debe al hecho de que ha sido difícil obtener exactamente las cantidades solicitadas en una fecha de entrega precisa en los dos países anteriormente mencionados.
4. Situación económica de la industria comunitaria
2002
2003
2004
PIR
Producción (toneladas)
206 481
242 350
279 307
290 625
Índice
100
117
135
141
Capacidad (toneladas)
263 320
273 820
302 070
311 820
Índice
100
104
115
118
Utilización de la capacidad
78,4 %
88,5 %
92,5 %
93,2 %
(55)
Durante el período considerado, la producción aumentó un 41 %. Al mismo tiempo, la capacidad aumentó un 18 %, dando lugar a una mejora de la utilización de la capacidad, que pasó del 78,4 % al 93,2 %.
(56)
El aumento de la capacidad de producción entre 2002 y 2003 es marginal y refleja ciertas mejoras en su eficacia. A partir de 2004, se puede observar un desbloqueo más intenso y nuevos incrementos de la capacidad.
Existencias
2002
2003
2004
PIR
toneladas
9 543
10 883
10 228
7 596
Índice
100
114
107
80
(57)
El nivel de existencias se compara al final de cada año entre 2002 y 2004 y varía en cierto grado en función de los pedidos. El nivel al final del PIR es más bajo, pero muestra la situación a 30 de junio de 2005 y, por lo tanto, no es realmente comparable con las existencias a fin de año. Ello se debe a que las empresas, a causa de una demanda algo menor de los usuarios industriales durante los meses de verano, planifican una producción igualmente más reducida y el mantenimiento de los centros de producción.
2002
2003
2004
PIR
Volumen de ventas
130 214
144 103
167 054
175 953
Índice
100
111
128
135
Cuota de mercado consumo total (incluyendo el uso cautivo)
45,9 %
43,5 %
46,6 %
48,0 %
Cuota de mercado en consumo del mercado libre
69,9 %
64,4 %
69,5 %
71,3 %
Precio de venta €/tonelada (ventas del mercado libre)
801,77
758,49
835,68
936,08
Índice
100
95
104
117
(58)
El volumen de ventas de la industria de la Comunidad a clientes no vinculados aumentó en un 35 % durante el período considerado. La cuota de mercado tanto del consumo total comunitario como del consumo en el mercado libre indica que, tras perder cuota de mercado entre 2002 y 2003, dicha cuota se ha estabilizado y se ha mantenido en el 48 % en relación con el consumo total y en el 71,3 % en el mercado libre durante el PIR. El nivel medio de los precios de venta a clientes no vinculados siguió un esquema similar y, tras un descenso del 5 % entre 2002 y 2003, el nivel de precios en el mercado libre durante el PIR subió un 17 % en relación a 2002.
(59)
Comparados con el nivel de precios que había durante el PIR de la anterior investigación de reconsideración, que coincidió con el año natural 1998, los precios de ventas en 2004 y durante el actual PIR fueron, como promedio, respectivamente un 22,7 % y un 37,5 % más altos que en 1998. No se emitieron facturas en relación con la producción destinada al consumo cautivo que se usa en centros de producción integrados.
(60)
El consumo aumentó de forma continua durante la última década, y pasó de 152 000 toneladas en 1995 a 367 000 durante el PIR, lo cual representa un aumento anual del 9,7 %. El aumento de consumo más reciente durante el período considerado (de 2002 al PIR) fue del 10, % anual, comparado con un aumento del 7 % anual de la capacidad. Esta evolución ha mantenido niveles de precios elevados en la Comunidad y al mismo tiempo ha mejorado considerablemente los índices de utilización de la capacidad de la industria de la Comunidad, que pasaron del 78,4 % al 93,2 % y dieron lugar a un incremento de la producción del 14,5 % anual. En términos absolutos, la producción aumentó en 84 000 toneladas, frente a un aumento del consumo de 83 000 toneladas; la capacidad solo aumentó en 48 500 toneladas.
2002
2003
2004
PIR
Coste medio de producción €/tonelada
779,53
749,85
746,84
790,60
Índice
100
96
96
101
(61)
Una demanda elevada y creciente frente a un ritmo más lento de aumento de la capacidad y una reducción global de las importaciones han contribuido a mantener el nivel de precios de la etanolamina en la Comunidad. Por otra parte, los márgenes de ventas apenas se han visto afectados por su coste total de producción por tonelada durante el período considerado. El aumento del coste de producción en un 5,9 % entre 2004 y el PIR fue la consecuencia de la subida del precio de la nafta, que es un carburante derivado del petróleo utilizado en la fabricación del óxido de etileno, principal materia prima para la fabricación de etanolamina en la Comunidad.
2002
2003
2004
PIR
Empleo
102
103
101
102
Índice
100
101
99
99
Productividad toneladas por trabajador
2 016
2 354
2 755
2 861
Índice
100
117
137
142
Salarios en miles de euros
6 860
7 526
8 018
7 598
Índice
100
110
117
111
Salario medio por trabajador (en euros)
66 976
73 105
79 097
74 797
Índice
100
109
118
112
(62)
El empleo a nivel de la industria comunitaria para el producto similar permaneció estable durante el período considerado. El proceso de producción está muy automatizado y, por tanto, no se hace un uso intensivo de la mano de obra. Al mismo tiempo, debido a las continuas mejoras y desbloqueos de los centros de producción, la productividad aumentó en un 42 % durante el período considerado.
(63)
En ese mismo período, los salarios aumentaron en un 11 % y alcanzaron su punto culminante en 2004, lo cual se puede atribuir a los esfuerzos de reestructuración y a los despidos efectuados por uno de los productores comunitarios denunciantes. El salario medio por trabajador siguió un esquema similar.
Ventas a partes no vinculadas en la Comunidad
2002
2003
2004
PIR
Valor de las ventas en miles de euros
104 402
109 301
139 603
164 705
Índice
100
105
134
158
Coste de fabricación en miles de euros
101 506
108 056
124 763
139 100
Índice
100
106
123
137
Rentabilidad
2,8 %
1,1 %
10,6 %
15,5 %
(64)
Durante el período considerado, la rentabilidad de las ventas del producto afectado en el mercado libre a partes no vinculadas dentro de la Comunidad se incrementó del 2,8 % en 2002 al 15,5 % durante el PIR, tras descender al 1,1 % en 2003. La mejora de la rentabilidad a partir de 2003 hay que verla en el contexto de la estabilidad de importaciones procedentes de EEUU y del aumento de la demanda, con el consiguiente incremento de los volúmenes de ventas y la subida del nivel de los precios de venta, que fueron más acentuados en 2004 y durante el PIR que el aumento del coste de producción.
2002
2003
2004
PIR
Inversiones en miles de euros
1 170
9 975
687 478
388 476
Índice
100
852
58 750
33 198
Rendimiento de la inversión
2,2 %
0,9 %
10,2 %
17,6 %
(65)
Los niveles de precios obtenidos en la Comunidad determinan si las empresas están dispuestas a adquirir nuevas capacidades. Durante el período 2002-2003, el rendimiento de la inversión no se consideró suficientemente elevado como para garantizar la instalación de nuevos centros de producción. Como consecuencia de ello, las empresas se limitaron a realizar algunos desbloqueos y ciertas mejoras de la eficacia. La demanda en constante aumento, junto con un incremento solo limitado de la capacidad, ha mantenido unos niveles de precios más altos, hasta tal punto que a partir de 2004 la realización de proyectos de inversión que se habían aplazado anteriormente volvió a ser realista.
(66)
En cuanto a la capacidad para reunir capital, hay que señalar que la producción de etanolamina solo es una pequeña parte de la producción global de productos químicos por parte de la industria de la Comunidad, formada fundamentalmente por grandes empresas químicas internacionales con grandes niveles de flujo de caja, importantes capacidades de autofinanciación y capacidad crediticia. Por ello, la industria de la Comunidad en general no tiene grandes problemas para reunir capital.
2002
2003
2004
PIR
Flujo de caja en miles de euros
4 842
3 301
16 863
27 596
Índice
100
68
348
570
Flujo de caja sobre volumen de negocios
4,6 %
3,0 %
12,1 %
16,6 %
(67)
La evolución del flujo de caja sirve también para ilustrar el vínculo entre los niveles de precios, la rentabilidad y el rendimiento de la inversión. Tras los bajos niveles de flujo de caja de 2002 y 2003, la industria comunitaria volvió a registrar cifras de dos dígitos en este apartado en relación con el volumen de negocios a partir de 2004 y su nivel en el caso de la mayor parte de las empresas es suficientemente elevado para poder financiar directamente nuevas inversiones en el campo de la etanolamina.
(68)
La industria comunitaria se ha beneficiado del crecimiento del mercado durante el período considerado, como lo demuestra el incremento de su cuota de mercado de consumo total, que ha pasado del 45,9 % al 48 %, y de su cuota de mercado de consumo libre, que ha pasado del 69,9 % al 71,3 %.
(69)
El dumping continuó durante el PIR, si bien a niveles menores que los registrados en la anterior investigación de reconsideración.
(70)
Como se ha demostrado más arriba, la industria comunitaria ha sido capaz de recuperarse del dumping pasado, especialmente en lo que se refiere a precios de venta y rentabilidad.
2002
2003
2004
PIR
Volumen de exportación toneladas
15 631
15 278
16 709
17 428
Índice
100
98
107
111
(71)
Los volúmenes de exportación de la industria de la Comunidad a países terceros aumentaron en un 11 % durante el período considerado, lo que equivale a un 4 % en promedio anual y está muy en línea con el crecimiento del consumo a nivel mundial. Este crecimiento ilustra la competitividad de la industria de la Comunidad en los mercados mundiales.
5. Conclusión sobre la situación del mercado comunitario
(72)
El volumen de etanolamina consumido en el mercado comunitario aumentó un 29 % mientras que las importaciones procedentes de EEUU descendieron un 11 % durante el período considerado. Al mismo tiempo, la industria de la Comunidad pudo aumentar su volumen de ventas y, por tanto, estabilizar e incluso incrementar ligeramente su cuota de mercado.
(73)
La situación económica de la industria de la Comunidad mejoró con respecto a la mayoría de los indicadores económicos: producción (+ 41 %), capacidad de producción (+ 18 %) y utilización de la capacidad, volumen de ventas (+ 35 % o +45 000 toneladas) y valor (+ 58 %), productividad, cuota de mercado (+ 2 puntos porcentuales), flujo de caja y rentabilidad, inversiones y rendimiento de la inversión. La evolución de los costes de producción por tonelada se mantuvo por debajo del aumento de los precios de venta. Además, la industria de la Comunidad se benefició del crecimiento del mercado comunitario y mantuvo el ritmo de la evolución de la demanda mundial gracias a un incremento de su actividad exportadora del 11 % en volumen.
(74)
Para terminar, a la vista de la evolución positiva de los indicadores relativos a la industria de la Comunidad, se considera que estamos en una buena situación. No se pudo concluir que hubiera perdurado un perjuicio importante. Por consiguiente, se examinó si era posible la reaparición del perjuicio en caso de que las medidas dejen de tener efecto.
F. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
(75)
Se recuerda que los productores exportadores estadounidenses siguieron practicando el dumping durante el PIR, aunque a un nivel menor que en la investigación anterior. La eliminación de las medidas, si los precios de exportación se redujeran en la misma proporción, podría dar lugar a unos márgenes de dumping comprendidos entre el 13,4 % y el 28,3 % en el caso de los productores exportadores que cooperaron, mientras que sigue sin conocerse el comportamiento de los productores que no cooperaron, que representaban el 42 % de las importaciones de la investigación inicial. Sin embargo, estos últimos están sometidos a las medidas antidumping más severas y tendrían un gran interés en volver al mercado comunitario, si se retiran dichas medidas.
(76)
Al mismo tiempo, se calcula que existe actualmente una capacidad no utilizada de 90 000 toneladas en el mercado de EEUU, una vez que se solucionen los problemas operativos y los efectos del huracán.
(77)
Por lo tanto, se concluyó que es probable la continuación del dumping y que hay un riesgo de aumento del volumen de las importaciones, lo que puede ejercer una presión a la baja sobre los precios comunitarios, por lo menos a corto plazo, en caso de retirada de las medidas.
(78)
Suele pasar que un aumento de las importaciones objeto de dumping ejerza una presión a la baja sobre el nivel de precios de venta y afecte negativamente a la rentabilidad de la industria de la Comunidad, así como a su recuperación financiera observada durante el período considerado. En este contexto, hay que señalar que el nivel de subcotización aumentaría significativamente en caso de retirada de las medidas.
(79)
Se espera que los productores estadounidenses reorienten en cierta medida el uso de la principal materia prima, el óxido de etileno, y pasen de la producción de monoetilenglicol (MEG) a la producción de etanolamina.
(80)
El óxido de etileno como materia prima se utiliza en la producción de otros productos químicos o derivados, casi siempre glicoles de etileno y en particular monoetilenglicol (MEG). La capacidad del óxido de etileno está limitada a unos pocos lugares del mundo a causa de su naturaleza extremadamente explosiva y tóxica. Por ello, está sometido a una normativa especial en los ámbitos del medio ambiente, la salud, la seguridad y la defensa. Por consiguiente, la asignación del óxido de etileno depende de los precios de mercado de sus derivados.
(81)
Históricamente, existía una cierta jerarquía en los niveles de precios: el etileno era más caro que el MEG y la etanolamina era más cara que el etileno y que el MEG. Sin embargo, a partir del finales de 2003, los precios del MEG subieron significativamente en la Comunidad y superaron a los precios del etileno; en ciertos períodos fueron más caros incluso que los de la etanolamina. Como consecuencia de ello, el óxido de etileno se ha ido reorientando cada vez más hacia la producción de MEG, lo que ha provocado una relativa escasez de dicho producto en el mercado y ha contribuido al mismo tiempo a mantener los precios de la etanolamina a un nivel relativamente elevado.
(82)
Sin embargo, los países de Oriente Medio están invirtiendo para obtener capacidades de glicol de etileno a base de nafta. Está prevista una nueva capacidad de producción de MEG, que será operativa a corto plazo en Kuwait (con la participación de Dow Chemical), Arabia Saudita e Irán. Dado que la nafta es un derivado del petróleo, esos países dispondrán de una clara ventaja comparativa en términos de coste. Por lo tanto, es razonable esperar que el precio del MEG baje a corto plazo y que los productores americanos hayan perdido posibilidades de vender MEG, en concreto en Asia, donde las actividades chinas en los sectores textil y del poliester ya ocupan más del 30 % del consumo mundial de MEG. Este sería el caso particular de uno de los productores exportadores que no cooperaron, que es actualmente un importante exportador de MEG a Asia. Por todo ello, se puede esperar que los productores estadounidenses produzcan una mayor cantidad de etanolamina, lo que ejercería una presión a la baja sobre los precios y haría necesario buscar nuevos clientes fuera del mercado interior estadounidense y, por ende, recurrir al mercado comunitario.
(83)
Teniendo en cuenta la actual situación estable de la industria de la Comunidad, la probabilidad de reaparición del perjuicio ocasionado por una presión a la baja sobre los precios depende también de la magnitud de dicho descenso de precios y de la evolución de otros factores, como el coste de producción y la posibilidad de repercutir el aumento de los costes a los clientes. A este respecto, se investigó cómo era la situación después del PIR.
(84)
Se recogieron datos adicionales con objeto de comprobar si las conclusiones elaboradas a partir de los análisis del período considerado, y más en concreto el PIR, seguían siendo válidas en el segundo semestre de 2005 y los cinco primeros meses de 2006.
(85)
Durante el segundo semestre de 2005, los precios de todos los tipos de etanolaminas en el mercado comunitario siguieron subiendo entre el 11,4 % y el 14,7 %. El aumento del precio medio registrado en el mercado de EEUU fue incluso más acentuado (22 %). Los daños causados por el huracán en Luisiana fueron principalmente los responsables de la escasez coyuntural del mercado interior estadounidense.
(86)
Esta evolución continuó durante los cinco primeros meses de 2006 pero a un ritmo claramente más lento: los precios subieron entre un 2,8 % y un 4 % en el mercado comunitario y un 9,9 % en el mercado estadounidense, lo que muestra que se van solucionando gradualmente los problemas locales operativos y los derivados de los daños.
(87)
En relación con la época del PIR, los precios del petróleo aumentaron considerablemente durante el segundo semestre de 2005 y eran en promedio alrededor de un 30 % más altos, lo que afectó aún más al coste de la nafta, cuyo incremento comenzó en la segunda mitad del PIR (primer semestre de 2005). Los precios estadounidenses de importación a la Comunidad parecen adaptarse más despacio al aumento de los precios de las materias primas, en primer lugar a causa del ajuste más lento de los precios contractuales. También influye el esfuerzo de los productores de EEUU para proteger la cuota de mercado y el hecho de que los centros de producción de dichos productores utilicen gas en lugar de nafta, ya que los aumentos del precio del gas siguen a los del petróleo.
(88)
Los precios del petróleo, en promedio, siguieron subiendo un 10 % en los cinco primeros años de 2006, lo que afectó negativamente a la rentabilidad de la industria de la Comunidad a causa del descenso observado en la evolución ascendente de los precios de venta.
(89)
La investigación de los acontecimientos tras el período de investigación parece revelar un punto de inflexión en la evolución del mercado comunitario de la etanolamina. Los precios de venta parecen haber alcanzado su máximo y algunos tipos de etanolamina han mostrado incluso un pequeño descenso. Según ciertas indicaciones, ese tipo de aumento del coste de producción no va a poder traducirse fácilmente en una subida de precios de venta para los clientes. Pero no está claro en este momento en qué medida el coste creciente de la producción y la presión a la baja de la rentabilidad provocarían una situación perjudicial para la industria comunitaria a medio plazo.
(90)
En caso de derogación de las medidas, existe una probabilidad a corto plazo de que aumenten significativamente las importaciones estadounidenses objeto de dumping a la Comunidad, lo que ocasionará una presión a la baja sobre los precios.
(91)
A medio plazo, esto se podría agravar con el aumento de la producción de etanolamina en EEUU como reacción a las menores oportunidades comerciales para el MEG, lo que obligaría a los productores estadounidenses a buscar nuevos mercados de ventas y, por consiguiente, a volver a enviar mayores volúmenes al mercado comunitario.
(92)
El aparente final del aumento de los precios de venta a principios de 2006 y la evolución negativa del coste de producción a causa de la evolución de los precios del petróleo parece que también afecta negativamente a la rentabilidad de la industria comunitaria.
(93)
Todos esos factores muestran la probabilidad de una reaparición del perjuicio. No obstante, algunas de las conclusiones anteriormente mencionadas se basan en hechos que pueden ocurrir a medio plazo.
G. INTERÉS COMUNITARIO
1. Observación preliminar
(94)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si el mantenimiento de las medidas antidumping actualmente en vigor sería contrario a los intereses de la Comunidad en su conjunto. La determinación del interés comunitario se basó en una estimación de los diversos intereses implicados, es decir, los de la industria de la Comunidad, los importadores, los comerciantes, los mayoristas y los usuarios industriales del producto afectado.
(95)
Debe recordarse que, en las investigaciones anteriores, se consideró que la imposición de medidas no era contraria al interés de la Comunidad. Por otra parte, la presente investigación es una reconsideración por expiración, que analiza una situación en la que las medidas antidumping se están aplicando.
(96)
De este modo, se examinó si, a pesar de la conclusión sobre la probabilidad de continuación del dumping y la probabilidad de reaparición, existían razones de peso que llevaran a concluir que el mantenimiento de las medidas en este caso concreto no respondía al interés de la Comunidad.
2. Interés de la industria de la Comunidad
(97)
Se recuerda que siguió habiendo dumping durante el PIR y que existe una probabilidad de continuación del dumping del producto afectado originario de EEUU y de reaparición del perjuicio para la industria de la Comunidad.
(98)
La industria de la Comunidad ha demostrado que es una industria viable y competitiva, lo que confirma la evolución positiva de la mayoría de indicadores económicos, en concreto la rentabilidad, el flujo de caja y el rendimiento de la inversión. Las medidas antidumping impuestas anteriormente han contribuido al nivel de precios actual en el mercado comunitario y han permitido que la industria de la Comunidad recupere una rentabilidad que garantice un rendimiento suficiente sobre la inversión, a tal punto que las inversiones para nuevas capacidades son factibles económicamente hablando. En concreto, el productor exportador estadounidense INEOS, quien, tras la absorción de Innovene, se convirtió de hecho en un productor comunitario, ha anunciado importantes inversiones en la Comunidad. El mantenimiento de las medidas contribuiría también a mantener la rentabilidad de este proyecto de inversión. Por consiguiente, en interés de la industria de la Comunidad, deben mantenerse las medidas contra las importaciones objeto de dumping de EEUU.
3. Interés de los importadores y de los comerciantes/mayoristas
(99)
A causa de la falta de cooperación de la totalidad de comerciantes y mayoristas, se concluyó que la ausencia o el mantenimiento de las medidas no afectaría mucho a esas partes. Además, la investigación no ha mostrado la existencia de ningún importador no vinculado; parece ser que todas las importaciones a la Comunidad del producto afectado procedente de EEUU se transfieren a través de importadores vinculados a los productores exportadores estadounidenses.
(100)
El mantenimiento de las medidas no va a cambiar la situación actual de los importadores vinculados, de los que se sabe que han realizado beneficios durante el PIR con márgenes conformes a las condiciones de mercado. Naturalmente, la supresión de las medidas podría ir en interés de los importadores vinculados en caso de que el nivel de los precios de venta no se viera afectado y en caso de que los productores exportadores estadounidenses no reclamaran, en parte o en su totalidad, los márgenes suplementarios de beneficios resultantes fijando a la vez los precios a los que los importadores vinculados pueden comprar la etanolamina.
4. Interés de los usuarios industriales
(101)
Teniendo en cuenta que el mantenimiento de las medidas representaría una segunda renovación de las medidas antidumping, se ha prestado una atención especial al interés de los usuarios industriales.
(102)
Solo los usuarios del sector del esterquat para suavizantes se presentaron en esta investigación. Un usuario industrial, que representaba en torno al 14 % de las importaciones estadounidenses totales durante el PIR, respondió al cuestionario; otros dos dieron a conocer sus opiniones y enviaron información sobre la estructura de los costes de la fabricación de los productos acabados. Los esterquats se producen a partir de TEA y se usan como suavizantes, comercializados por los denominados «jaboneros», como Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser y Colgate. Estos usuarios industriales alegan que el aumento del precio de la TEA está poniendo a sus empresas en peligro y que existe una escasez de oferta en el mercado comunitario. Estos dos factores podrían mitigarse si las medidas antidumping dejaran de tener efecto. Por otra parte, se afirma que el mantenimiento de la producción en la Comunidad está en peligro si no se mejora la rentabilidad de la industria del esterquat.
(103)
Se descubrió que, durante el PIR, la TEA representaba en torno a un 23 % del coste total de la producción de esterquats, lo que equivalía a un aumento con respecto al 22 % de 2003 pero era comparable globalmente a la situación existente en 2002, el primer año del período considerado. Tras el PIR, dada la evolución observada en el precio de la TEA, se espera que su incidencia en el coste total del producto acabado sea aún más importante. Es evidente que la eliminación de las medidas antidumping aligeraría al menos a corto plazo la carga del coste de TEA como materia prima. Esta reducción de costes, en la hipótesis de que la supresión de las medidas se traduzca plenamente en un precio de compra más bajo, podría reducir el coste de la TEA en un 7 % aproximadamente. El efecto en el coste total de producción de los productos acabados sería una reducción en torno al 1 %, lo que mejoraría la rentabilidad en ese mismo margen.
(104)
Durante el período considerado se constató un deterioro real comprendido entre el 18 % y el 8 % de la rentabilidad en el sector del esterquat. Sin embargo, el principal factor causante parece haber sido el descenso del precio de venta de los esterquats en un 6 % durante el período considerado, lo que ha dado lugar a una subida de cerca del 10 % en la importancia relativa de los costes de producción en el precio de venta. El sector parece sufrir los efectos de un traslado a los países del Este, sobre todo a Rusia, donde se pueden encontrar en general soluciones de costes más baratas, y más en concreto para la compra de la otra materia prima principal, el «ácido graso thalo». Este producto de origen bovino puede sustituirse por el «estireno de palma» vegetal, cuyas reservas son más abundantes en los países del Este. Además, los «jaboneros», por razones de eficacia, solicitan una presencia local de sus proveedores, lo que puede ser la razón principal de una posible deslocalización fuera de la Comunidad.
(105)
Por último, se examinó la alegación de una escasez de oferta de TEA en el mercado comunitario, en base a las ofertas presentadas por determinados productores, que no aceptaron los usuarios afectados. Dicha alegación no se justificó.
(106)
En resumen, aunque se reconoce que el precio creciente de la TEA ha ejercido una presión negativa sobre los costes de producción de los productos acabados de los usuarios industriales que se presentaron, dicha presión es más bien limitada y la supresión de las medidas antidumping no aportaría un alivio importante. Otros factores, como el coste de las demás materias primas y las exigencias de los clientes de los productos, se consideraron mucho más influyentes. Por consiguiente, se decidió que el mantenimiento de las medidas no afectaría significativamente a los usuarios industriales.
5. Conclusión sobre el interés de la Comunidad
(107)
La investigación ha mostrado que las medidas antidumping vigentes han contribuido a la recuperación de la industria comunitaria. Esta se beneficiaría de la permanencia de las medidas; gracias a ellas podría mantener los niveles de precios actuales, que son rentables, y realizar nuevas inversiones. Si las medidas dejaran de tener efecto, se podría poner en peligro este proceso de recuperación. Por lo tanto, en interés de la industria de la Comunidad, deben mantenerse las medidas.
(108)
Aparentemente, no existe ningún importador no vinculado y no se ha presentado ningún comerciante/mayorista no vinculado. Todas las importaciones procedentes de EEUU se realizan a través de comerciantes vinculados que, mientras estuvieron vigentes las medidas, obtuvieron beneficios conformes al mercado, durante el PIR.
(109)
Por otra parte, en el pasado, las medidas vigentes parecen no haber tenido ningún efecto negativo importante en la situación económica de los usuarios. A partir de la información recogida durante la investigación actual, sabemos que cualquier aumento de precio que se produzca derivado de la imposición de medidas antidumping no parece desproporcionado si se compara con los beneficios obtenidos por la industria comunitaria gracias a la supresión de las distorsiones del mercado causadas por las importaciones objeto de dumping.
(110)
En lo que respecta al interés de la Comunidad, por tanto, se concluye que no hay razones de peso para no seguir imponiendo las medidas antidumping actualmente vigentes contra las importaciones de etanolaminas procedentes de EEUU.
(111)
Por consiguiente, se considera apropiado mantener las medidas antidumping actuales contra las importaciones de etanolaminas procedentes de EEUU.
H. MEDIDAS ANTIDUMPING
(112)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en que se pretendía basar la recomendación de mantener las medidas vigentes. Además, se les concedió un período para hacer observaciones y alegaciones posteriormente a la comunicación.
(113)
La investigación mostró que existen capacidades no utilizadas en el país afectado y que el dumping continuó durante el PIR. La situación de la industria de la Comunidad mejoró durante el período considerado con respecto a la mayoría de los factores de perjuicio, principalmente debido a las condiciones de mercado favorables a escala mundial. Teniendo en cuenta la evolución positiva de la situación económica de la industria comunitaria, no se pudo concluir que hubiera perdurado un perjuicio importante. Sin embargo, la investigación sobre la probabilidad de reaparición del perjuicio mostró que una serie de factores como la capacidad no utilizada existente en EEUU, las menores oportunidades comerciales para el MEG, la situación de la etanolamina tanto a escala mundial como a nivel comunitario, indican una probabilidad de reaparición del perjuicio a medio plazo.
(114)
Se desprende de lo anterior que, tal como está previsto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, deben mantenerse las medidas antidumping aplicables a las importaciones de etanolaminas originarias de los Estados Unidos de América impuestas por el Reglamento (CE) no 1603/2000, modificado en último lugar por un anuncio relativo al derecho antidumping fijado aplicable a INEOS (7). Se considera además que las medidas deberían mantenerse durante un período suplementario de dos años únicamente.
(115)
Por una parte, existe una probabilidad de reaparición del dumping en base a los siguientes hechos: i) el dumping practicado por los productores exportadores estadounidenses ha continuado a pesar de las medidas vigentes, y ii) se espera que aumenten las importaciones a la Comunidad a causa de la capacidad excedentaria de producción existente, que asciende a 90 000 toneladas en EEUU; dicha capacidad excedentaria volverá a ser operativa a finales de 2006 y no cuenta con una demanda interior correspondiente. Además, el principal productor estadounidense que no cooperó está actualmente sometido al derecho antidumping más alto y tiene, por tanto, también el mayor interés por volver al mercado comunitario en caso de que las medidas dejen de tener efecto; dicho productor dispone de la necesaria red de distribución, ya que vende otros productos químicos en el mercado comunitario.
(116)
Por otra parte, se espera que la capacidad excedentaria estadounidense desaparezca gradualmente hacia 2010 y está previsto que el aumento programado de la capacidad de uno de los productores exportadores estadounidenses a la Comunidad que cooperaron será efectivo a finales de 2008, es decir, dentro de dos años. Estas últimas consideraciones, combinadas con la incertidumbre persistente en cuanto a la influencia de la evolución de los precios del petróleo sobre los costes de producción y la rentabilidad de la industria comunitaria, justifican la limitación del mantenimiento de las medidas a solo dos años.
(117)
Tras dicho período, la Comisión, si lo juzga necesario, pondrá en marcha de oficio una nueva investigación de reconsideración a la que se aplicará el artículo 11 del Reglamento de base.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de etanolaminas actualmente clasificables en los códigos NC ex 2922 11 00 (monoetanolamina) (Código TARIC 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamina) (Código TARIC 2922120010) y 2922 13 10 (trietanolamina), originarias de los Estados Unidos de América.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable a los precios netos franco frontera de la Comunidad, antes del despacho de aduana, de los productos descritos anteriormente y fabricados por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
País
Empresa
Derecho fijo específico
Estados Unidos de América
The Dow Chemical Corporation
2030 Dow Center
Midland, Michigan 48674, USA
(Código TARIC adicional: A115)
59,25 EUR por tonelada
INEOS Americas LLC
7770 Rangeline Road
Theodore, Alabama 36582, EEUU
(Código TARIC adicional: A145)
69,40 EUR por tonelada
Huntsman Chemical Corporation
3040 Post Oak Boulevard
PO Box 27707
Houston, Texas 77056
(Código TARIC adicional: A116)
111,25 EUR por tonelada
Todas las demás empresas
(Código TARIC adicional: A999)
111,25 EUR por tonelada
3. A menos que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
4. En caso de que las mercancías hayan sufrido daños antes del despacho a libre práctica y, en consecuencia, el precio realmente pagado o por pagar se calcule proporcionalmente a efectos de determinar el valor en aduana, de conformidad con el artículo 145 del Reglamento (CEE) no 2454/93 de la Comisión (8), el importe del derecho antidumping, calculado sobre la base de los importes indicados anteriormente, se reducirá en un porcentaje correspondiente al prorrateo del precio realmente pagado o por pagar.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea y se mantendrá en vigor por un período de dos años.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Luxemburgo, el 23 de octubre de 2006.